title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Olaszország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/12

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/74

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Olaszország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/12)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  Az Olaszországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Olaszország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Az elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a magas államadósság és a tartósan gyenge termelékenységnövekedés határokon átnyúló jelentőségű kockázatokat eredményez, összefüggésben a jelentős munkanélküliséggel és a nemteljesítő hitelek még mindig nagy állományával.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Olaszországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei valószínűleg egyenlőtlenül érintik a különböző olasz régiókat és területeket a régóta fennálló gazdasági és társadalmi különbségek, valamint a versenyképességi potenciálban és a turizmustól való függés mértékében mutatkozó eltérések miatt. Ez azzal a kockázattal jár, hogy az Olaszországon belüli regionális és területi egyenlőtlenségek elmélyülnek, és még nagyobb lesz a különbség a kevésbé fejlett és a fejlettebb régiók, a társadalmi perifériák és a többi városi terület, valamint egyes városi és vidéki területek között. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Olaszország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi stabilitási programját.

                  (11)

                  Olaszország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 1,6 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 10,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 5,7 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 134,8 %-án stabilizálódott, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 155,7 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi. A költségvetési előrejelzések mögött kockázatok húzódnak meg, nevezetesen az állami garanciák jelentős mérete és az állampapírok hozamának ingadozása.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Olaszország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések 2020-ban a GDP 4,5 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi ellátás és a polgári védelem megerősítése, a bérkiegészítési rendszerek kiterjesztése, valamint az önfoglalkoztatóknak és a cégeknek nyújtott pénzügyi támogatás. Emellett Olaszország olyan intézkedéseket vezetett be – többek között adóhalasztást és hitelgaranciákat –, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Összességében az Olaszország által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Olaszország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –11,1 %-át, 2021-ben pedig –5,6 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban a GDP 158,9 %-át, 2021-ben pedig 153,6 %-át éri el.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Olaszország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, továbbá a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy nincs elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesült-e vagy sem, miközben a hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  A Covid19-világjárvány példátlan nyomás alá helyezte a nemzeti egészségügyi rendszert, és felszínre hozta a strukturális hiányosságokat, valamint a válsághelyzetekre való felkészültség megerősítésének szükségességét. Az uniós átlag alatti egészségügyi kiadások ellenére Olaszország egészségügyi rendszerét nagymértékben szakosodott és jó minőségű egyetemes szolgáltatások jellemzik, és az ország általánosságban sikeresen biztosította az ellátás hozzáférhetőségét. Mindazonáltal – különösen a Covid19-világjárvány kitörésekor – az egészségügyi rendszer irányításának széttagoltsága, valamint a központi és regionális hatóságok közötti koordinációs problémák lelassították a megfékezésre irányuló egyes intézkedések végrehajtását. A regionális egészségügyi rendszerek válságra adott válasza elsősorban az egészségügyi dolgozók és a helyi szociális szolgálatok rendkívüli mozgósításán alapult. Ez ellensúlyozta a fizikai infrastruktúra korlátait, az egészségügyi dolgozók korlátozott számát és azt, hogy az előző években korlátozott mértékűek voltak a struktúrák és a szolgáltatások javítására irányuló beruházások. A kormány jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy visszafogja a Covid19-járványt okozó vírus terjedését, enyhítse a kórházakra nehezedő nyomást és további gondozási kapacitást biztosítson. Készülőben van egy, a járvány megfékezésére irányuló hosszabb távú stratégia a termelő tevékenységhez való biztonságos visszatérés biztosítása érdekében. Az irányítási folyamatok és a válsághelyzet-felkészültségi tervek javítása mellett a Covid19 utáni szakpolitikáknak az egészségügy terén fennálló közberuházások hiányának csökkentésére kell irányulniuk. Közép- és hosszú távon kulcsfontosságú lesz egy olyan stratégiai beruházási terv kidolgozása, amely az egészségügyi rendszer rezilienciájának javítására és az ellátás hozzáférhetőségének folyamatos biztosítására irányul. Az egészségügyi munkaerő létszámára vonatkozó jelenlegi előrejelzések fényében kiemelten kell kezelni az egészségügyi munkaerő képzésével, felvételével és megtartásával kapcsolatos szűk keresztmetszetek megszüntetésére irányuló szakpolitikák kidolgozását.

                  (17)

                  A Covid19-válságra válaszul elfogadott, a járvány megfékezésére irányuló intézkedések jelentős negatív hatást gyakorolnak a munkaerőpiacra és a szociális körülményekre. A válságot megelőzően lassan, de javult a szociális helyzet, a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata, a dolgozói szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek viszont továbbra is jelentősek maradtak, és számottevőek voltak a regionális különbségek. Tekintettel a Covid19-világjárvány hatására és későbbi következményeire, szükség van a szociális védőhálók megerősítésére a foglalkoztatási helyzettől független megfelelő jövedelempótlás biztosítása érdekében, azokra kiterjedően is, akik nehézségekkel küzdenek a szociális védelemhez való hozzáférés terén. A jövedelempótlás és a támogatás megerősítése különösen fontos az atipikus munkavállalók és a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára. Kulcsfontosságú emellett a társadalmi befogadást és a munkaerőpiaci integrációt előmozdító szolgáltatások nyújtása. Enyhítheti a Covid19-válság hatásait az új minimumjövedelem-rendszer, amelynek keretében az elmúlt évben több mint egymillió háztartás részesült (átlagosan 513 EUR összegű) ellátásban. A veszélyeztett csoportok elérését azonban még javítani kell. A kormány ideiglenes jelleggel kiegészítő „sürgősségi jövedelmet” vezetett be a minimumjövedelemre eddig nem jogosult háztartások támogatására. Az árnyékgazdaságban – különösen a mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban és az építőiparban – foglalkoztatottak esetében szintén fennáll a szociális védelemhez és a jövedelemtámogatáshoz való hozzáférés hiányosságainak kockázata. E probléma kezelése érdekében a kormány a közelmúltban enyhítette a be nem jelentett munkavállalók foglalkoztatási státuszának legalizálására, valamint a migráns munkavállalók tartózkodási engedélyének megszerzésére és meghosszabbítására vonatkozó szabályokat. A negatív demográfiai tendenciák és a képzett munkaerő elvándorlása szintén hátrányosan befolyásolják a növekedési kilátásokat. A romló munkaerőpiaci feltételek mellett a déli régiókban és a vidéki térségekben a minőségi szolgáltatások hiánya is hozzájárul az elnéptelenedéshez. Az e-szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása kulcsfontosságú, különösen a korlátozott mobilitás összefüggésében.

                  (18)

                  A Covid19-válság kitörése óta Olaszország lépéseket tesz a foglalkoztatásra gyakorolt hatás enyhítésére. Jelentős szerepe volt a csökkentett munkaidős foglalkoztatásnak (Cassa integrazione), és ez várhatóan a jövőben is így lesz. A jogosultságot kiterjesztették a kisvállalkozásokra és a mikrovállalkozásokra, valamint valamennyi gazdasági ágazatra és munkavállalóra. Emellett az önfoglalkoztatók számára külön (ideiglenes) rendszert hoztak létre. A Covid19-válságot megelőzően a munkaerőpiaci feltételek folyamatos javulása volt jellemző. 2019-ben a foglalkoztatási ráta elérte a 64 %-ot, ami a valaha mért legmagasabb arány. Ez azonban még mindig jóval alacsonyabb volt az uniós átlagnál. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta tartósan magas volt, és más mutatók is a munkaerőpiac pangására utaltak, a munkanélküliség 2020-ban várhatóan tovább emelkedik, 11,8 %-ra, majd 2021-ben 10,7 %-ra csökken. Emellett magas a határozott idejű szerződések aránya, annak ellenére, hogy 2018 közepe óta az új munkahelyek jelentős részére a határozatlan idejű foglalkoztatás jellemző. A fenntartható és inkluzív helyreállítás előmozdítása érdekében a jövőben kulcsfontosságú lesz az inaktív fiatalok és nők munkaerőpiaci integrációja. Intézkedéseket vezettek be az állami foglalkoztatási szolgálatok megerősítése és annak érdekében, hogy e szolgálatok jobban integrálódjanak a szociális szolgálatokba, a felnőttoktatásba, valamint a szakképzésbe. Mindazonáltal e szolgálatok munkaközvetítési kapacitása továbbra is gyenge és nagyok a különbségek a régiók között. A munkáltatók bevonása szintén csekély mértékű. A korlátozó intézkedések fokozatos megszüntetésével a vállalkozások és a munkavállalók számára támogatást jelenthetnek a rugalmas munkafeltételek és a távmunka lehetősége. A Covid19-válságra reagálva a kormány ideiglenes intézkedéseket fogadott el a magánélet és a munka összehangolása céljából, ezek közé tartozik az intelligens munkavégzés és a különleges szabadságok előmozdítása, valamint gyermekfelügyelet igénybevételét lehetővé tevő utalványok biztosítása. A közelmúltbeli erőfeszítések ellenére az esélyegyenlőséget, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúlyt előmozdító intézkedések, továbbá a megfizethető kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások továbbra is gyengék és rosszul integráltak.

                  (19)

                  A jelenlegi szükséghelyzet rávilágít arra is, hogy javítani kell a digitális tanulást és készségeket, többek között a munkaképes korú felnőttek esetében, továbbá a távoktatást. Az oktatásra és a készségekre irányuló beruházások kulcsfontosságúak az intelligens és inkluzív helyreállítás előmozdítása, valamint a zöld és digitális átállás megvalósítása terén való további előrelépés szempontjából. Ezzel összefüggésben Olaszországban az oktatási és képzési eredmények változatlanul komoly problémát jelentenek. Jelentős regionális különbségek vannak az alapkészségek elsajátítása terén, és a korai iskolaelhagyók aránya jóval meghaladja az uniós átlagot (2019-ben 13,5 % a 10,3 %-hoz képest), különösen az Unión kívül született tanulók esetében (33 %). A korlátozott mobilitás miatt a regionális és területi egyenlőtlenségek kockázata egyre nagyobb. Ennek ismeretében különösen fontosak a távoktatásra, valamint az oktatók és a tanulók által igénybe vehető digitális infrastruktúrára és a készségeik fejlesztésére irányuló beruházások. Olaszországban a természettudományok és a műszaki tudományok területén végzettek aránya is alacsonyabb az uniós átlagnál, és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya továbbra is nagyon alacsony (2019-ben 27,6 %). Ezenkívül az olasz vállalkozások más országokkal összehasonlítva kevesebbet fektetnek be alkalmazottaik képzésébe az információs és kommunikációs technológiák terén. Az alacsony képzettségű felnőttek képzésben való csekély részvétele szintén aggályos, tekintettel arra, hogy visszaesőben van az alacsony képzettséget igénylő munkahelyek száma. A továbbképzés és az átképzés továbbra is ugyanolyan fontos annak érdekében, hogy a munkavállalók rendelkezzenek a munkaerőpiac szempontjából releváns készségekkel, és jól haladjon a digitálisabb és fenntarthatóbb gazdaságra való méltányos átállás.

                  (20)

                  A Covid19-válság megerősítette, hogy szükség van a vállalkozások finanszírozáshoz jutásának támogatására. Olaszország számos programot fogadott el a vállalkozások pénzforgalmának támogatására, többek között a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatását célzó, az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret (7) alapján. E programok hatékony végrehajtása – többek között a bankrendszer által nyújtott garanciák révén – kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy valamennyi vállalkozás, és mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint a leginkább érintett ágazatokban és földrajzi területeken működő vállalkozások, továbbá az innovatív vállalkozások is kiaknázhassák azok előnyeit. Az említett intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. A közvetlen vissza nem térítendő támogatások és a piaci alapú finanszírozás ösztönzése szintén hozzájárulhat a kkv-k és az innovatív vállalkozások likviditási támogatásához. Az innovatív vállalkozások, amelyek sok esetben nem tudnak biztosítékot nyújtani, nehezebben jutnak hitelhez, és a jelenlegi válság tovább súlyosbíthatja a helyzetet. Az államnak fizetendő adók és szociális járulékok elhalasztása hozzájárult a vállalkozások likviditásának javításához. Mindazonáltal el kell kerülni, hogy a jóváhagyott kifizetésekre – akár a közigazgatás és a vállalkozások között, akár vállalkozások között – késedelemmel kerüljön sor, mert ez hátrányosan érintheti valamennyi cég likviditását, különösen a kisebbekét.

                  (21)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A zöld átállást támogató beruházások különösen fontosak lesznek a helyreállítás támogatásához és a jövőbeli reziliencia fokozásához. Olaszország rendkívül kiszolgáltatott a szélsőséges időjárásnak és a hidrogeológiai katasztrófáknak, például az aszályoknak és az erdőtüzeknek. Olaszország klímasemleges gazdaságra való átállásához hosszú időn keresztül jelentős magán- és állami beruházásokra lesz szükség, különösen a megújulóenergia-termelés új formái, a villamosenergia-infrastruktúra és az energiahatékonyság terén. Olaszország nemzeti energia- és klímaterve meghatározza a zöld megállapodáshoz kapcsolódó, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó beruházásokat. Ezek elengedhetetlenek az éghajlatváltozás jelentette fenyegetés kezeléséhez, miközben alapvető szerepet játszanak Olaszország helyreállításában és rezilienciájának erősítésében. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházások abból a szempontból is kulcsfontosságúak, hogy az olasz városokban – különösen a Pó-medencében – csökkenjen a légszennyezés által az emberi egészségre gyakorolt hatás. Például a fenntartható mobilitási kezdeményezések végrehajtása, így a helyi tömegközlekedésben használt buszok korszerűsítése hozzájárulhat mind a forgalmi torlódások, mind a légszennyezés csökkentéséhez. A víz- és hulladékgazdálkodás terén megfigyelhető infrastrukturális hiányosságok – különösen a déli régiókban – környezeti és egészségügyi következményekkel járnak, ami jelentős költséget és bevételkiesést jelent a gazdaság számára. Általánosságban az éghajlatváltozással szembeni reziliencia minden infrastruktúra, így az egészségügyi infrastruktúra esetében is releváns. Ehhez alkalmazkodási stratégiákra van szükség. A környezetvédelmi és éghajlatváltozási kihívások – például a hidrológiai kockázatok, a fenntartható városi mobilitás, az energiahatékonyság, a körforgásos gazdaság és az ipari átalakulás – kezelése lehetőséget teremt a termelékenység javítására, a nem fenntartható gyakorlatok elkerülése mellett. Ugyanakkor az ilyen projektekre irányuló beruházások hozzájárulhatnak a munkahelyteremtéshez és a válság utáni helyreállítás fenntartásához. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Olaszországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Olaszország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (22)

                  A Covid19-járvány nyomán bevezetett kijárási korlátozás egyértelművé tette a gazdaság digitalizálására irányuló beruházások fontosságát és a digitális infrastruktúrák jelentőségét. Az olaszországi vállalkozások – különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások – digitális intenzitásának és digitális ismereteinek alacsony szintje hátráltatta ezeket a vállalkozásokat abban, hogy a kijárási korlátozás időszakában bekapcsolódjanak az e-kereskedelembe, távmunka-rendszereket vezessenek be, valamint digitális eszközöket nyújtsanak és alkalmazzanak. A digitalizációba és a készségekbe való beruházás – célzott nemzeti szakpolitikák folyamatos és időben történő végrehajtása révén – elengedhetetlen az e-üzleti modellek fejlesztéséhez és a vállalkozások alkalmazkodásának elősegítéséhez, valamint a termelékenység és a versenyképesség fokozásához. A gyors és megbízható digitális infrastruktúrához való hozzáférés kulcsfontosságúnak bizonyult a közigazgatás, az oktatás, az egészségügy és az orvostudomány terén nyújtott alapvető szolgáltatások, továbbá a járvány nyomon követésének és ellenőrzés alatt tartásának biztosításához. Olaszországban még mindig nem megfelelő a vidéki területek felhasználói végpontig kiépített optikai szálas hálózattal való lefedettsége. Konkrét intézkedéseket kell elfogadni e hiányosság kezelésére, valamint a kiépítés további ösztönzésére.

                  (23)

                  A kutatási és innovációs rendszer stabil működéséhez folyamatos, koherens és tényeken alapuló szakpolitikai támogatásra, valamint beruházásokra és megfelelő humán tőkére van szükség. A jelenlegi Covid19-válság egyértelműen rávilágított arra, hogy tovább kell erősíteni a kutatók közötti gyors információcserét, többek között az eredményekhez való ingyenes hozzáférésnek a felhasználók számára történő biztosítását, valamint a nyílt tudományt. Ez utóbbinak a tudomány és a vállalkozások együttműködésével együtt fontos szerepe van a kutatási eredmények – többek között az oltóanyagok és terápiák terén szükséges eredmények – piacra juttatásában, építve Olaszország jelentőségére a gyógyászati ipari és kutatási ágazatban.

                  (24)

                  A hatékony közigazgatás nélkülözhetetlen annak biztosításához, hogy a szükséghelyzet kezelésére és a gazdaság helyreállításának támogatására elfogadott intézkedések végrehajtása ne lassuljon le. Az állami szektor szűk keresztmetszetei meggátolhatják a szociális ellátások folyósításának, a likviditási intézkedéseknek és a beruházások előreütemezésének stb. a hatékony megvalósítását. Problémát jelentenek a hosszadalmas eljárások, köztük a polgári igazságszolgáltatási eljárások, a digitalizáció alacsony szintje és a gyenge adminisztratív kapacitás. Az eljárások és az ellenőrzések gyors lebonyolítására van szükség, tekintettel arra, hogy jelentős közforrásokat fordítanak a gazdasági tevékenység támogatására. A Covid19-válság előtt eltérő mértékű volt a közigazgatás digitalizációja. Alacsony szintű volt a közigazgatási szervek és az állampolgárok közötti online interakció. Nem nőtt a régiók és települések által kezelt olyan adminisztratív eljárások aránya, amelyek teljes mértékben digitálisan kezdeményezhetők és lebonyolíthatók. A Covid19-válság felszínre hozta a digitális közszolgáltatások interoperabilitásának hiányát is. A közigazgatás üzleti reagálóképességének elősegítése érdekében javítani és egyszerűsíteni kell az ágazati szabályozásokat, ugyanakkor meg kell szüntetni a verseny még fennálló akadályait. Végezetül a hatékony igazságszolgáltatási rendszer kulcsfontosságú a beruházások és a vállalkozások számára vonzó gazdaság szempontjából, és fontos szerepet fog játszani a helyreállításban, többek között a hatékony mentési és helyreállítási keretek biztosítása révén.

                  (25)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (26)

                  A kormány által a háztartások és a vállalkozások támogatása érdekében elfogadott intézkedések előnyösek a bankszektor tőkeellátottságának és rezilienciájának megőrzése szempontjából is a jelenlegi nehéz működési feltételek között. Az elfogadott enyhítő intézkedések – többek között a bankfelügyeletek által biztosított prudenciális rugalmasság – ellenére a Covid19-világjárvány következtében Unió-szerte romlott a banki eszközök minősége, és ez várhatóan a következő hetekben és hónapokban is folytatódni fog többek között Olaszországban is. Ez hatással van a nemteljesítő hitelek állományának csökkentésére irányuló erőfeszítésekre, többek között a bírósági eljárások és az értékvesztett eszközök szanálásával kapcsolatos tevékenységek lelassulása miatt. Ezzel összefüggésben az eszközminőség megőrzésének fontos előfeltétele a Covid19-válság által érintett életképes hitelfelvevők számára biztosított fenntartható megoldások előmozdítása, többek között a jogi automatizmusok elkerülésével. Ezzel párhuzamosan az eszközminőség romlására és a prudens hitelezési előírásokra vonatkozó pontos adatszolgáltatás biztosítása szintén hozzájárulhat a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának működéséhez, és visszafoghatja a nemteljesítő hitelek elidegenítésére irányuló meglévő kezdeményezésekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.

                  (27)

                  A korrupció hatékony megelőzése és szankcionálása fontos szerepet játszhat Olaszországnak a Covid19-válság utáni helyreállításában. A közszféra átláthatósága és mindenekelőtt a korrupció leküzdését célzó megerősített ellenőrzés megakadályozhatja a szervezett bűnözők arra irányuló próbálkozásait, hogy beszivárogjanak a gazdasági és pénzügyi életbe, torzítsák a közbeszerzési eljárásokat és szélesebb értelemben véve eltérítsék a beruházásokhoz szükséges közforrásokat. Ugyanakkor a közbeszerzési eljárásoknak hatékonynak kell maradniuk, és meg kell teremteni az egyensúlyt az alapos nyomon követés és a kellő időben történő végrehajtás igénye között. A fellebbviteli büntetőbíróságok ügyintézési ideje továbbra is aggodalomra ad okot, de a parlament jelenleg tárgyalja a büntetőeljárások észszerűsítését célzó átfogó reformokat. Olaszország korrupció elleni keretét nemrégiben megerősítették, de ki kell egészíteni, többek között a választott köztisztviselőkre vonatkozó összeférhetetlenség esetén alkalmazandó szankciókkal.

                  (28)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Olaszország hozzá fog járulni az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (29)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Olaszország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (30)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Olaszország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, valamint az előző években Olaszországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Olaszország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (31)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (32)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat az 1., 2., 3. és 4. ajánlás tartalmazza,

            AJÁNLJA, hogy Olaszország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját és kapacitását az egészségügyi dolgozók, a kritikus orvosi eszközök és az infrastruktúra terén. Javítsa a koordinációt a nemzeti és a regionális hatóságok között.

                  2.

                  Biztosítsa a megfelelő jövedelempótlást és a szociális védelemhez való hozzáférést, különösen az atipikus munkavállalók esetében. Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között rugalmas munkafeltételek révén és a foglalkoztatás aktív támogatásával. Erősítse meg a távoktatást és a készségeket, beleértve a digitális készségeket.

                  3.

                  Gondoskodjon a reálgazdaság – többek között a kkv-k, az innovatív vállalkozások és az önfoglalkoztatók – számára likviditást biztosító intézkedések hatékony végrehajtásáról, valamint a késedelmes kifizetések elkerüléséről. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a kutatást és az innovációt, a fenntartható tömegközlekedést, a hulladék- és vízgazdálkodást, valamint a megerősített digitális infrastruktúrát az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében.

                  4.

                  Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát és a közigazgatás eredményességét.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 69. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  HL C 91I., 2020.3.20., 1. o.

         (8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Ciprus 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ciprus 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/13

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/82

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Ciprus 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ciprus 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/13)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Ciprust azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanebben az időpontban az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  A Ciprusra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Ciprus által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Cipruson túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a nemteljesítő hitelek rendkívül magas aránya terhet ró a pénzügyi szektorra, és a gazdaságot nagy magán-, állam- és külső adósságállomány terheli, összefüggésben a mérsékelt potenciális növekedéssel.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Ciprust arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az országot, mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmustól és általánosabban a személyes kiskereskedelemtől függő ágazatokra támaszkodó területeken. Ez Cipruson belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Ciprus 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Ciprus jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 1,7 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 4,3 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 0,4 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 95,5 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 116,8 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi. Emellett a költségvetési előrejelzések mögött kockázatok húzódnak meg, amelyek különösen az állami kórházaknál a nemzeti egészségbiztosítási rendszer bevezetésének első éveiben jelentkező explicit függő kötelezettségekből és potenciális finanszírozási igényekből erednek.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Ciprus időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése a GDP legfeljebb 0,5 %-ának megfelelő többletforrással, a munkavállalók foglalkoztatásának fenntartásához nyújtott bértámogatás az üzleti tevékenység felfüggesztésének időszakában (a GDP 2,7 %-a), valamint a kisvállalkozások és az önfoglalkoztatók jövedelemtámogatása (a GDP 0,3 %-a). Emellett Ciprus olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához, többek között a héafizetés két hónapos időszakra történő elhalasztásával. Összességében a Ciprus által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Ciprus államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7 %-át, 2021-ben pedig a GDP –1,8 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 115,7 %-át, 2021-ben pedig a GDP 105 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Ciprus 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, továbbá a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesült, a hiánykritérium viszont nem teljesült.

                  (16)

                  Ciprus a Covid19-járványra reagálva egy sor intézkedést fogadott el a válság gazdasági hatásainak enyhítése céljából. 2020. március 15-én a kormány pénzügyi támogatási programot terjesztett elő a népegészség védelme, valamint a vállalkozások és a munkáltatók gazdasági túlélésének biztosítása érdekében. A program 100 millió EUR-t különít el az egészségügyi ágazat számára a világjárvány elleni küzdelemhez nyújtandó pénzügyi támogatás céljából, beleértve további orvosi, ápoló- és kisegítő személyzet felvételét, valamint felszerelés és infrastruktúra biztosítását. Számos intézkedést határoz meg a vállalkozások támogatására a likviditás növelése révén, például a vállalkozásokra és az önfoglalkoztatókra irányuló támogatási programokat, valamint a vállalkozások héafizetésének ideiglenes felfüggesztését. A csomag a turisztikai ágazat helyreállításának előmozdítása érdekében 11 millió EUR összegű célzott támogatást is tartalmaz.

                  (17)

                  A Covid19-válság felszínre hozta, hogy beruházásokra van szükség a népegészségügyi ellátás javítása és korszerűsítése, a kapacitás helyreállítása és az egészségügyi reform végrehajtása érdekében. Az új egészségügyi rendszer biztosítja az alapellátási szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést, valamint vizsgálati terveken alapuló megfelelő iránymutatást és kezeléseket. Emellett a Covid19-járvánnyal összefüggésben biztosítja a megfizethető egészségügyi szolgáltatások igénybevételéhez való egyetemes jogosultságot. Ciprus pandémiás szükséghelyzeti tervet dolgozott ki, és további forrásokat különített el a fertőzés és az átterjedés megelőzésére és kezelésére. Ciprusnak középtávon az egészségügyi rendszer hatékonyságának, hozzáférhetőségének és általános rezilienciájának növelését célzó beruházásokat kell végrehajtania. Az egészségügyi rendszer számára biztosított többletforrások célja az, hogy a jövőben elegendő egészségügyi személyzet, kritikus orvosi eszköz és infrastruktúra álljon rendelkezésre. Az egészségügyi ellátás igénybevételének lehetősége és az egyetemes jogosultság biztosítása szempontjából elsődleges, hogy a terveknek megfelelően, zökkenőmentesen végrehajtsák az egészségügyi reformot. A digitális egészségügyi megoldások és az új alkalmazások hozzájárulnának az elektronikus egészségügyi szolgáltatások bevezetésének felgyorsításához, valamint a távkonzultációk és a riasztási mechanizmusok javításához. Létfontosságúak a kórházi kapacitás, valamint az egészségügyi dolgozók munkakörülményeinek javítására, továbbá az egyéni védőeszközök, a tesztelés, a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök rendelkezésre bocsátásának biztosítására irányuló intézkedések. Mindezeknek a tartós ápolás-gondozással, valamint az alapellátással és a közösségi alapú gondozással való integrációja nélkülözhetetlen a demográfiai változások fényében, továbbá a legkiszolgáltatottabbak, köztük a fogyatékossággal élők támogatásának szükségessége érdekében.

                  (18)

                  Az elmúlt évek tartósan kedvező munkaerőpiaci fejleményeit követően Ciprus most az egészségügyi válság nyomán kialakuló kihívásokkal néz szembe a foglalkoztatás terén. További erőfeszítésekre van szükség a válság társadalmi-gazdasági hatásainak minimalizálása érdekében. Ciprus már fogadott el szükséghelyzeti intézkedéseket, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatást és a munkanélküli ellátásoknak az önfoglalkoztatókra való kiterjesztését. A szociális partnerekkel szorosan egyeztetve fontos fenntartani a foglalkoztatást és biztosítani kell a bejelentett intézkedések végrehajtását. Kulcsfontosságú lesz az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitásának állandó személyzettel való megerősítése, mindenekelőtt annak biztosítása révén, hogy a 2020 második felében lejáró határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező foglalkoztatási tanácsadók folytatni tudják tevékenységüket. Így elkerülhető lesz, hogy még nagyobb nyomás nehezedjen a szolgálatokra, és hatékony támogatást kaphatnak majd az újonnan munkanélkülivé válók és más kiszolgáltatott csoportok, például a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok, a tartósan munkanélküliek és a fogyatékossággal élő személyek. Továbbra is kiemelt figyelmet kell fordítani az iskolából a munka világába való átmenet támogatására és a fiatalok elérésére, mivel a friss diplomások további nehézségekkel szembesülhetnek az álláskeresés során.

                  (19)

                  A Covid19-járvány olyan megfelelő intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek enyhítik a társadalmi hatásokat, valamint elősegítik a háztartások jövedelemtámogatását és a gazdaság gyors helyreállítását. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 8,6 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 7,5 %-ra mérséklődik. Számolni kell a szolgáltatások iránti külső kereslet jelentős visszaesésével, mivel a turisztikai ágazatot várhatóan rendkívül súlyosan érinti a válság. Megfelelő jövedelempótlást kell biztosítani minden érintett munkavállaló és önfoglalkoztató számára, beleértve azokat is, akik nem részesülnének megfelelő szociális védelemben. A szociális védelmi rendszereknek meg kell védeniük a munkavállalókat, az önfoglalkoztatókat és a munkanélkülieket. Szükség van az általános szociális védelmi rendszer megerősítésére a szegénység és az egyenlőtlenség fokozódásának megelőzése érdekében, mindenekelőtt a legkiszolgáltatottabbak, köztük a gyermekek, az inaktív személyek, a be nem jelentett munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkezők elérése révén.

                  (20)

                  Rendkívül fontos a rugalmas munkafeltételek – különösen a távmunka – előmozdítása a szociális partnerek bevonásával. Ezek az intézkedések rövid távon támogatást biztosítanak azon munkavállalók számára, akiknek most előre nem tervezett módon kell gondoskodniuk gyermekeikről vagy hozzátartozóikról, hosszú távon pedig megkönnyítik, hogy a gondozási feladatok miatt inaktív nők többsége vissza tudjon térni a munkaerőpiacra. Mivel az idősek és a krónikus betegségekben szenvedők a vírus miatt fokozottan ki vannak téve a súlyos betegségek kockázatának, a színvonalas tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokba való befektetés elengedhetetlen lesz ahhoz, hogy rövid és középtávon biztosítani lehessen e szolgáltatások folyamatosságát és hatékonyságát.

                  (21)

                  A válsággal összefüggésben, valamint a munkaerőpiac gyors helyreállításának biztosítása érdekében alapvető fontosságú az oktatás és képzés színvonalának, hatékonyságának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása. Egy olyan időszakban, amikor egyre többen veszítik el munkájukat és fel kell készülniük a munkanélküliséget követő pályamódosításra, még fontosabb, hogy az emberek megfelelő készségekkel rendelkezzenek. A mobilitási korlátozások rávilágítottak a digitális készségek alacsony szintjével kapcsolatos kihívásokra Cipruson. Ez negatívan hat az olyan online tevékenységekre, mint a távmunka, a távoktatás és az e-egészségügyi szolgáltatások igénybevétele. Az informatikai infrastruktúrához és az internethez való – többek között a hátrányos helyzetű tanulók számára is biztosított – egyenlő hozzáférés, valamint jól képzett tanárok alkalmazása kulcsfontosságú a színvonalas digitális oktatás és távoktatás szempontjából. Az általánosságban gyenge oktatási és képzési eredmények javítása és az átfogóbb készségfejlesztés érdekében elengedhetetlen az oktatási reform folytatása, a digitális tanulásra, a munkaalapú tanulásra és a tanulószerződéses gyakorlati képzésre irányuló megoldásokba, valamint az informatikai eszközök hatékony használatához szükséges tanári és oktatói kompetenciák fejlesztésébe való beruházásokkal együtt. Intézkedésekre van szükség az alapkészségek terén megfigyelhető gyenge teljesítmény kezeléséhez és a felnőttoktatásban való részvétel fokozásához. Annak érdekében, hogy az átképzési programokat minél gyorsabban alkalmazni lehessen, azokat – a lehetséges mértékig – online használatra lehetne kialakítani, majd a világjárvány leküzdését követően adott esetben ki lehetne egészíteni a fizikai jelenlétet igénylő képzéssel.

                  (22)

                  A válság időszakában, majd azt követően jelentős forrásokra van és lesz szükség a vállalkozások támogatásához. Annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani a vállalkozási tevékenységet és a foglalkoztatást, nélkülözhetetlen a megfelelő forráshoz jutás és a likviditáshoz való megfelelő hozzáférés biztosítása, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. Ciprus egyedi kisvállalkozás-támogatási programot vezetett be, amely támogatást nyújt a legfeljebb öt alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások bérfizetéséhez. Emellett a nemzeti egészségügyi rendszerhez való megemelt hozzájárulások felfüggesztése és az adófizetések (például a héafizetés) elhalasztása enyhíteni fogja a közvetlen nyomást. A kkv-kat támogató struktúrák és üzleti szervezetek együttműködésével megvalósított gyors adminisztratív koordinációra, gyakorlati támogatásra és a kkv-k rendelkezésére álló segítségre vonatkozó hatékony kommunikációra van szükség. A hatóságok általi, szerződés szerinti kifizetések felgyorsítása szintén segíthet a kkv-k pénzforgalmának javításában. Az újonnan alapított induló és növekvő innovatív vállalkozásoknak egyedi támogatásra lehet szükségük, például az állami intézmények által biztosított sajáttőke-részesedés és a kockázatitőke-alapokra irányuló ösztönzők formájában, amelyek nyomán a kockázatitőke-alapok növelnék befektetéseiket ezekben a vállalkozásokban. Továbbra is fontos a válság előtt előkészített finanszírozási eszközök (Ciprus Energiaalap) végrehajtása.

                  (23)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése szempontjából fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ország természeti erőforrásainak hatékony védelme és felhasználása elsődleges a gazdaság fenntartható helyreállításának és a jövőbeli növekedésnek a biztosításához. Annak érdekében, hogy megmaradjon az ország turisztikai vonzereje, kezelni kell a zöld energiára való átállással, a hatékony hulladék- és vízgazdálkodással, valamint a természet és a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos kihívásokat. Noha jelentős beruházások kezdődtek, ezeken a területeken további beruházásokat kell előreütemezni. Ciprus komoly nehézségekkel szembesül az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó, üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 2030-as célkitűzésének elérése terén. Ezeket a problémákat további intézkedések kellő időben – és az ország nemzeti energia- és klímatervével összhangban – történő tervezésével és elfogadásával kell kezelni. Ezen intézkedésekhez beruházásokra lesz szükség, különösen olyan területeken, mint a megújuló energia, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés, ami szintén erőteljes ösztönzést jelenthet a zöld átálláshoz. Ciprusnak továbbá javítania kell hulladékgazdálkodási rendszerét és a körforgásos gazdaságot. A hulladékkeletkezés továbbra is jelentősen meghaladja az uniós átlagot, miközben az újrafeldolgozási arány még mindig sokkal alacsonyabb annál. A hulladéklerakási arány szintén nagyon magas. A víz- és a szennyvízgazdálkodás terén hatékonysági problémák tapasztalhatók, különösen a városi területeken. Komoly aggodalomra adnak okot az aszályok és a vízhiány, a nem elégséges szakpolitikai válaszintézkedések hatással lehetnek az ország vidéki gazdaságára és a turizmusra. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Cipruson a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Ciprus a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (24)

                  A modern digitális infrastruktúra, az egyetemes internet-hozzáférés és a digitális szolgáltatások elérhetőségének fontosságára a Covid19 hatására bevezetett mobilitási korlátozások is rávilágítottak. A termelékenység megerősítéséhez és a válságot követő gazdasági helyreállítás fellendítéséhez elengedhetetlen a digitális gazdaságba való beruházás. Ciprust 2020-ban az utolsók közé sorolta a Bizottság által létrehozott, a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI). A 16 és 74 év közötti ciprusiak csupán 45 %-a rendelkezik legalább alapszintű digitális készségekkel, és az ikt-szakembereknek a munkaerőn belüli aránya továbbra is elmarad az uniós átlagtól (2,7 % a 3,9 %-kal szemben), ami gátolja a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázását. Alacsony szintű a közigazgatási szervek és az állampolgárok közötti elektronikus interakció: a ciprusiak mindössze 51 %-a él ezzel a lehetőséggel. Az e-kereskedelem (azaz az online értékesítéssel foglalkozó kkv-k, az e-kereskedelemből származó árbevétel és a határokon átnyúló online értékesítés) szintje javulóban van (2019-ben 31,8 %, míg 2018-ban 29,4 % volt), de még mindig elmarad a 40,1 %-os uniós átlagtól.

                  (25)

                  Ciprus további intézkedésekkel javíthatná a kutatási és innovációs rendszerét annak érdekében, hogy az a világjárvány leküzdését követően hozzájáruljon a termelékenység növekedéséhez és a szükséges digitális és ökológiai átálláshoz. A vállalkozások alacsony kutatási és innovációs felvevőképessége rontja Ciprus versenyképességét. A tudományos szféra és a vállalkozások közötti együttműködés fokozása, valamint a kutatási eredmények piaci hasznosítása még mindig fő szűk keresztmetszetet jelentenek és sürgős intézkedésekre van szükség ezeken a területeken. Mindazonáltal ígéretes lépéseket jelentenek a közelmúltban tett intézkedések, például az új kutatási, innovációs digitális politikai helyettes minisztéri portfólió létrehozása, az új kutatási, innovációs és digitális politikai miniszterhelyettes kinevezése, valamint a 2019–2023 közötti időszakra vonatkozó új ciprusi kutatási és innovációs stratégiai keret („Innovate Cyprus”), amely magasabb, a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértékű kutatási és fejlesztési cél elérését tűzte ki 2023-ra (a jelenlegi 0,56 %-hoz képest).

                  (26)

                  Az agresszív adótervezés kezelése kulcsfontosságú az adórendszer hatékonyságának és méltányosságának javításához, ahogy azt a 2020. évi euroövezeti ajánlás is elismerte. Az adófizetők agresszív adótervezési stratégiáinak átgyűrűző hatásai olyan koordinált intézkedéseket kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről, amelyek kiegészítik az uniós jogszabályokat. A gazdasági tények arra utalnak, hogy a ciprusi adórendszert agresszív adótervezési célokra használják. Ciprus lépéseket tett ennek kezelésére a nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtásával és további intézkedések bevezetésével. Mindazonáltal a rendszer jellemzői, például a ciprusi székhelyű vállalkozások által harmadik országbeli rezidensek részére fizetett osztalékra, kamatra és jogdíjakra kivetett forrásadó hiánya, valamint a társaságokra vonatkozó adóügyi illetékesség szabályai megkönnyíthetik az agresszív adótervezést. A fiktív kamatlevonási rendszert szorosan figyelemmel kell kísérni. Végül, a ciprusi „kivételes befektetői honosítási program” és a „befektetői letelepedési program” az OECD jegyzéke szerint a visszaélések szempontjából komoly kockázatot jelenthet. Ciprus olyan törvénytervezeteket készített elő és nyújtott be jogi átvilágításra, amelyek forrásadót vezetnek be az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékének I. mellékletében szereplő országokba fizetett osztalékra, kamatra és jogdíjakra. Ciprus előkészített és jogi átvilágításra benyújtott továbbá olyan szabályokat is, amelyek értelmében a társaságokra vonatkozó adóügyi illetékességi teszt során a meglévő ügyvezetési és irányítási kritériumokon felül a cégbejegyzési kritériumot is figyelembe kell majd venni. Ezeknek az intézkedéseknek az agresszív adótervezés kezelése szempontjából vett hatékonyságát értékelni kell majd.

                  (27)

                  A hatékony igazságszolgáltatási rendszer továbbra is kulcsfontosságú tényező a beruházások és a vállalkozások számára vonzó gazdaság kialakításában, és nélkülözhetetlen lesz a helyreállítási folyamat során. Az igazságszolgáltatási rendszerben fennálló súlyos hatékonysági problémák továbbra is befolyásolják a szerződésérvényesítést, valamint akadályozzák a polgári és kereskedelmi ügyek gyors megoldását. Számos reform indult az igazságszolgáltatási rendszer legkritikusabb problémáinak, különösen az idejétmúlt polgári eljárási szabályoknak, a bíróságok alacsony digitalizáltságának, a jelentős ügyhátralék felszámolásának és a bírák számára biztosított egész életen át tartó képzés hiányának kezelésére, de az eredmények csak lassan mutatkoznak meg.

                  (28)

                  Cipruson a közigazgatás rezilienciájának és hatékonyságának megerősítése alapvető a Covid19-válságot követő helyreállítási intézkedések gyors és hatékony megvalósításához. A következetes végrehajtáshoz, a beruházásokhoz és a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez szükség van a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok közötti koordináció javítására, valamint a helyi szinten jelentkező széttagoltság és a hatékonysági problémák leküzdésére. A közigazgatás digitalizációjának előmozdítása kulcsfontosságú saját üzletmenet-folytonosságának, továbbá annak biztosításához, hogy a közszolgáltatások polgárok és vállalkozások általi elérése folyamatos és hatékony legyen.

                  (29)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (30)

                  A bankrendszer általános stabilitásának megőrzése és a pénzügyi stabilitáshoz kapcsolódó kockázatok kezelése elengedhetetlen a Covid19-válság átvészeléséhez és a gazdaság támogatásához. Noha a bankszektor stabilitása az elmúlt években jelentősen javult, a világjárvány jelentős mértékben kihat a bankokra a hitelkockázatok erősödése, valamint a nyereségességre és a tőkésítésre nehezedő nyomás révén. A sebezhetőségek és a kihívások az eladósodott magánszektorból és a nemteljesítő hitelek nagy állományából erednek, ami korlátozza a hiteltámogatás alkalmazási körét. Az euroövezeten belül a ciprusi bankszektorban a második legmagasabb a nemteljesítő hitelek aránya. Ezért továbbra is kiemelten kell kezelni a nemteljesítő hitelek, mindenekelőtt a korábban keletkezett, már a Covid19-válság kezdete előtt hosszú ideje lejárt nemteljesítő hitelek állományának csökkentését. E cél eléréséhez haladást kell elérni az állami tulajdonú eszközkezelő társaság (KEDIPES) tekintetében, ideértve szervezeti modelljét és stratégiáját. Az ESTIA-program megfelelően jár el azáltal, hogy támogatást és védelmet nyújt a kiszolgáltatott helyzetben lévő hitelfelvevők számára, de célját továbbra is össze kell hangolni a fizetési kultúra javításának szükségességével. Ezzel összefüggésben a követelések érvényesítésének megerősítése és a fizetésképtelenségi keret alkalmazásának előmozdítása hozzájárulna a bedőlt hitelek tartós rendezésének alátámasztásához. Emellett továbbra is fontos feladat a tulajdoni lapok kibocsátásával kapcsolatos hátralék csökkentése olyan strukturális megoldás végrehajtása révén, amely az ingatlanügyletek rendszerével (azaz a tulajdoni lapok kibocsátásával és átruházásával) kapcsolatos problémák kezelésére irányul.

                  (31)

                  A korrupció megelőzésére és szankcionálására szolgáló keret megerősítésére irányuló erőfeszítések folytatása kulcsfontosságú a Covid19-válságot követő helyreállítás biztosításához, valamint a pénzeszközök és források hatékony, elszámoltatható és átlátható elosztásának megvalósításához. Bár folyamatban van a korrupció elleni cselekvési terv végrehajtása, még nem került sor jelentős intézkedések és jogszabályok, mindenekelőtt a nyilvános döntéshozatal átláthatóságának fokozására, a korrupció elleni független hatóság felállítására, a korrupció bejelentésére és a bejelentő személyek védelmére irányuló törvénytervezetek elfogadására. Még mindig nem fejeződött be az ügyészség feladatköreinek szétválasztásával és személyzeti felvételi eljárásaival kapcsolatos rendelkezések meghatározása.

                  (32)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Ciprus hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (33)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Ciprus pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (34)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Ciprus gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ciprusnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Ciprus fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (35)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (36)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat az 1., 3. és 4. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Ciprus 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját és kapacitását a színvonalas és megfizethető szolgáltatások biztosítása érdekében, többek között az egészségügyi dolgozók munkakörülményeinek kezelése révén.

                  2.

                  Biztosítsa a megfelelő jövedelempótlást és a szociális védelemhez való hozzáférést mindenki számára. Erősítse meg az állami foglalkoztatási szolgálatokat, mozdítsa elő a rugalmas munkafeltételeket, és javítsa az oktatás és képzés munkaerőpiaci relevanciáját.

                  3.

                  Biztosítsa a forráshoz és a likviditáshoz való megfelelő hozzáférést, különösen a kkv-k számára. A gazdasági helyreállítás elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a hulladék- és vízgazdálkodást, a fenntartható közlekedést, a digitalizációt, a kutatást és az innovációt.

                  4.

                  Fokozza a intézkedéseket az adórendszer azon jellemzőivel szemben, amelyek elősegítik, hogy magánszemélyek és multinacionális vállalatok agresszív adótervezést folytassanak. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer és a közszféra hatékonyságát és digitalizációját.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 80. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.