title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Csehország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/15

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Csehország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/03)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Csehországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Csehországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Csehország által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Csehországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ezért a jelenlegi helyzet azzal a jelentős kockázattal jár, hogy Csehországon belül nőnek a regionális és területi egyenlőtlenségek, vagy szubregionális szinten új területi egyenlőtlenségek jönnek létre, ami súlyosbítja a Karlovarský és Ústecký régiók, valamint az ország többi része közötti egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Csehország 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Csehország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 5,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 4,1 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 30,8 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 37 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Csehország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartoznak a kompenzációs adókedvezmények és a társadalom- és egészségbiztosítási kötelezettségek hat hónapra történő elengedése az önfoglalkoztatók esetében (a GDP 1 %-a), a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (a GDP 1 %-a), a 2020 júniusában esedékes személyijövedelemadó- és társaságiadó-előlegek elengedése (a GDP 0,8 %-a), valamint egészségügyi intézkedések (a GDP 0,7 %-a). Emellett Csehország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek főként kis- és középvállalkozásoknak és nagyvállalatoknak történő hitelnyújtásra irányuló garanciaprogramokat foglalnak magukban. A 2020. évi konvergenciaprogram azonban nem számszerűsíti a bejelentett intézkedésekhez kapcsolódó függő kötelezettségeket. A 2020. évi konvergenciaprogramot alátámasztó intézkedések többsége szerepelt a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzésében is. Néhány nem számszerűsíthető vagy a határidő lejárta után meghosszabbított intézkedést nem lehetett figyelembe venni. Összességében a Csehország által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Csehország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,7 %-át, 2021-ben pedig a GDP –4,0 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Csehország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  Csehország 2020. március 12. és 2020. május 17. között szükséghelyzetet hirdetett ki a Covid19-világjárvány hatásának visszaszorítása érdekében, ami együtt járt az iskolák bezárásával, a rendezvények és az üzleti nyitvatartás korlátozásával, valamint az emberek összejövetelének jelentős korlátozásával. 2020. március 15. és 2020. május 17. között a szárazföldi határokat is részlegesen lezárták. Ily módon korlátozták a kiutazó cseh munkavállalók és az érkező külföldi munkavállalók számát, ami helyi munkaerő-hiányt eredményezett, különösen a gyártás és az idénymunkák tekintetében, és hatást gyakorolt az alapvető ellátási láncokra. Annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a háztartásoknak és a vállalkozásoknak a válság idején, a kormány közvetlen támogatási intézkedéseket és állami garanciákat tartalmazó ösztönzőcsomagot jelentett be. Bár ez átmeneti könnyítést jelenthet, a gazdaság 2020-ban várhatóan még mindig súlyos károkat szenved, mivel a külső kereslet csökken és a korlátozó intézkedések zavart okoznak a gazdasági tevékenységben. A reál-GDP 2021-ben várhatóan fokozatosan helyreáll majd, de nem valószínű, hogy a 2020–2021-es előrejelzési időszakban visszaáll a 2019-es értékre. Ez várhatóan jelentős hatást gyakorol majd az olyan ágazatokra, mint a közlekedés, a vendéglátás és a turizmus. A munkanélküliség növekedni fog, de ezt tompítja majd a korábban szűk munkaerőpiac, az ösztönzőcsomag és a határozott idejű szerződések alacsony aránya. A likviditási támogatás biztosítása érdekében a hatóságok számos állami kezességvállalási programot indítottak minden méretű vállalkozás számára. A válság által érintett háztartások és vállalkozások esetében a fogyasztói hitelek és a jelzáloghitelek visszafizetését is három vagy hat hónapra elhalasztják. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. A válság pénzügyi szektorra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében a Cseh Nemzeti Bank is elfogadott különböző intézkedéseket.

                  (17)

                  A Covid19-járvány korai szakaszban történő megfékezését szolgáló erőfeszítések segítettek lelassítani a vírus terjedését Csehországban. Intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy növeljék az orvostechnikai felszerelésekkel való ellátottságot és biztosítsák a szükséges infrastruktúrát, és így felkészítsék az egészségügyi rendszert arra, hogy megbirkózhasson a megnövekedett igényekkel. Az elmúlt években számottevő mértékben javult a cseh lakosság egészségi állapota, és közelebb került az uniós átlaghoz. A várható élettartam tekintetében azonban jelentős regionális különbségek mutatkoznak, amelyeket részben társadalmi-gazdasági és magatartási tényezők határoznak meg. Míg az orvosi ellátás iránti, önbevallások szerint kielégítetlen szükségletek általános szintje a legalacsonyabbak között van az Unióban, továbbra is tapasztalhatók regionális különbségek az egészségügyi erőforrások és személyzet eloszlása terén, amelynek tagjai egyre nagyobb nyomásnak vannak kitéve. Az egészségügyi dolgozók jelentős része várhatóan az elkövetkező években fog nyugdíjba vonulni. A Covid19-világjárvány hatásának enyhítése érdekében a továbbiakban javítani kell az egészségügyi rendszer rezilienciáját és válsághelyzetekre való felkészültségét, ugyanakkor az elkerülhető kórházi kezelések csökkentése érdekében támogatni kell a fokozottan biztosított alapellátáshoz és integrált ellátáshoz való egyenlő hozzáférést. Ez javíthatja a megelőzést is, és egyéb egészségügyi problémákat is enyhíthet. Az e-egészségügyi megoldások a 2016–2020-as időszakra szóló nemzeti e-egészségügyi stratégia ellenére még mindig korlátozottak.

                  (18)

                  2019 folyamán és 2020 elején a cseh munkaerőpiac erőteljes maradt, és a legtöbb mutató pozitív eredményeket mutatott. A foglalkoztatási ráta tovább nőtt, a munkanélküliségi ráta pedig az eddigi legalacsonyabb szintre esett vissza. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint azonban az utóbbi 2020-ban várhatóan 5,0 %-ra emelkedik, majd 2021-ben kismértékben, 4,2 %-ra csökken. A kormány gyorsan reagált a Covid19-világjárvány kitörésére azáltal, hogy számos intézkedést vezetett be a jövedelmek és a foglalkoztatás védelme érdekében, különös tekintettel a vállalkozásokra és az önfoglalkoztatókra. Egyes veszélyeztetett munkaerőpiaci csoportok (rövid távú szerződéssel rendelkező munkavállalók, munkaerő-kölcsönzőkön keresztül felvett munkavállalók) azonban nem részesülnek a javasolt enyhítő intézkedések nyújtotta teljeskörű védelemben. A gyermekgondozási létesítmények és az iskolák korlátozó intézkedések miatti bezárása különösen a jelentős mennyiségű gondozási feladatot ellátó nőket érintette. A gyermekgondozásra és a tartós ápolásra-gondozásra irányuló beruházásoknak a rugalmas munkafeltételekkel – például a távmunkával – párosuló előmozdítása várhatóan gördülékenyebbé teszi a válságból való kilábalást. A célzottabb aktív munkaerőpiaci politikák és a készségek biztosítása – a szociális partnerekkel egyeztetve – támogatják mind a munkavállalók megtartását, mind pedig a pályamódosítást. Az állami foglalkoztatási szolgálatok tájékoztatási intézkedései szintén elősegíthetik a munkaerőpiacra való sikeres visszatérést, különösen a veszélyeztetett csoportok esetében. A szociális védelemhez való könnyebb és gyorsabb hozzáférés segítene elkerülni a szegénységi csapdákat és a kilakoltatásokat. Az oktatási eredményeket továbbra is erősen befolyásolják a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a beruházások alacsony szintje. Az inkluzív, színvonalas oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés biztosítása – a digitális környezetben is – segíthet a készségszintek javításában és a digitális tanulás kiterjesztésében. Különösen fontos a digitális készségek előmozdítása, többek között a tanárok és oktatók támogatása és továbbképzése révén. Az egy diákra jutó közkiadások az oktatás valamennyi szintjén továbbra is viszonylag alacsonyak. A képesített tanárok hiánya arra utal, hogy növelni kell a szakma vonzerejét, különösen a tehetséges fiatalok körében.

                  (19)

                  Csehország azon országok közé tartozik, amelyeket különösen jelentős mértékben érinthet a technológiai változás, és amelyeknek jelentős beruházásokra van szükségük ezen a területen. A digitális transzformációhoz támogatásra lesz szükség, többek között az ipari és a szolgáltatási ágazatokban, az intelligens megoldásokba és készségekbe való célzott beruházás révén. Az ország sikeresen teljesítette a teljes vezetékes széles sávú lefedettségre vonatkozó célkitűzést, de a mobil széles sávú hozzáférés továbbra is viszonylag drága. Az infrastruktúra-fejlesztés késedelme különösen a veszélyeztetett csoportokat és a strukturálisan gyenge régiókat érintheti, amelyek esetében nagyobb az elszigeteltség kockázata. Ez negatív következményekkel járhat a járvány nyomon követésére és ellenőrzés alatt tartására nézve is. Az összekapcsoltsági igények kezelése érdekében beruházásokra van szükség a nagyon nagy kapacitású, vezetékes és mobil hálózatok és a megfelelő keresletoldali intézkedések terén. Ennek eléréséhez elengedhetetlen lesz, hogy az 5G-frekvenciákat kellő időben, a beruházásokat ösztönző, kiszámítható feltételek mellett osszák ki. A szupergyors széles sávú szolgáltatások elterjedését fékezi az olyan többféle változóból fakadó alacsony kereslet, mint az előfizetési díj, valamint a lakosság vásárlóereje, életkora és iskolázottsága. A hatóságok elkötelezettek az új digitális technológiák fejlesztése és integrálása iránt, ezt azonban akadályozza a készségek tartósan alacsony szintje. A cseh hatóságok elkötelezettek a mesterséges intelligencián alapuló megoldások ösztönzése iránt, de a kormány e téren tett erőfeszítései ellenére Csehország még mindig le van maradva a vele határos tagállamoktól az e területen folytatott kutatási és szabadalmi tevékenységek tekintetében.

                  (20)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Csehország nemzeti energia- és klímaterve szerint fontos beruházásokra van szükség a sikeres éghajlati és energetikai átálláshoz, valamint a klímasemlegesség felé történő elmozduláshoz. Ez különösen igaz a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, az infrastruktúra és az átviteli rendszer bizonyos részei előmozdítására. Az éghajlatváltozás hatásai már most is láthatók aszályok és áradások formájában, amelyek jelentős gazdasági veszteségeket okoznak. A légszennyezés szintén állandó probléma. Ugyanakkor a környezetszennyezési adók nagyon alacsonyak. A szén továbbra is uralja a villamosenergia-ágazatot, és három cseh régióban továbbra is a gazdasági tevékenység fontos hajtóereje. A projektgazdák behatárolt fejlesztési kapacitása és a cseh hatóságok által nyújtott korlátozott tanácsadási támogatás továbbra is jelentős akadálya annak, hogy az említett régiókban lehetővé váljon a kettős – éghajlati és digitális – átállással kapcsolatos projektek szilárd portfóliójának kidolgozása. Összességében a szénről való átállás várhatóan jelentős társadalmi-gazdasági következményekkel fog járni, de eddig kevesen voltak hajlandóak beruházni a nulla, illetve alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátású technológiákba. A megújulóenergia-termelés szintje elmarad az uniós átlagtól. Az ágazat nem rendelkezik pénzügyi ösztönzőkkel, és nincs megfelelő jogi és intézményi keret továbbfejlesztésének támogatásához. Úgy tűnik továbbá, hogy kevéssé ismertek az energiahatékonyság szélesebb körű előnyei. Az elektromos közlekedésre való átállás eddig meglehetősen lassú volt, és a közúti közlekedés egyre inkább az egyik fő energiafogyasztóvá válik. A közlekedési adók alacsonyak, és nem a szén-dioxid-kibocsátáson alapulnak. Az elektromos járművek feltöltésére szolgáló infrastruktúra még mindig kezdeti stádiumban van. A hulladékgazdálkodás teljesítménye az ambiciózusabb célokat is figyelembe véve továbbra is mérsékelt. Hiányzik a gazdaság körforgásos potenciáljának fejlesztésére irányuló átfogó stratégia. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Csehországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Csehország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (21)

                  A hagyományos finanszírozáshoz való hozzáférés meghaladja az uniós átlagot, de a kockázatfinanszírozás kevésbé fejlett. A magas kockázatú hazai vállalkozások finanszírozása – különösen a magvető és a későbbi fejlődési szakaszban – továbbra is szűkös. Bár piacra került néhány sikeres innovatív kezdeményezés, a kockázatitőke- és a sajáttőke-finanszírozás továbbra is nagyon alacsony szintű. Csehországban a rendszerszintű reform szükségessége akadályozza a kutatást és az innovációt. Noha a kutatás és fejlesztés (K+F) területén továbbra is folyamatosan növekednek a magánberuházások, a nagy, többnyire külföldi tulajdonban lévő vállalatok a hazai kis- és középvállalkozásoknál észrevehetően nagyobb mértékben fektetnek be olyan immateriális javakba, mint a K+F. A közép- és csúcstechnológiai iparban a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén végzettek alacsony száma és a nem megfelelő graduális képzés miatt szakemberhiány mutatkozik. Ugyanakkor a vállalkozói készségek ösztönzése és támogatása továbbra is alacsony, ami akadályozza a termelékenység növekedését. A kutatási ágazat nagyfokú széttöredezettsége azt eredményezi, hogy a kutatás és a fejlesztés finanszírozása túl szűkösen oszlik el. A kutatói karrier jelenlegi értékelési gyakorlata akadályozza a köz- és magánszféra együttműködését. A tudományos élet és az üzleti szféra közötti szorosabb együttműködés – különösen a vállalati kiválás (spin-off) révén – felgyorsíthatja a technológiatranszfert és az innováció terjesztését.

                  (22)

                  A Covid19-világjárvány miatti korlátozó intézkedések nyomást gyakoroltak az ellátási láncokra, és számos vállalkozásnak szüneteltetnie kellett működését, miközben hiányoztak a likviditási tartalékok is. Ez leginkább a gépjárműipart és a szolgáltatási ágazatot érintette. A piacfelügyeleti tevékenységek túl sok hatóság között oszlanak meg, az együttműködés és a koordináció pedig nem optimális. A vállalkozásoknak állami kezességet biztosító hivatalos programokra gyorsan és a tervezettnél többen jelentkeztek. Eredményesebb koordinációra és gyorsabb eljárásokra van szükség ahhoz, hogy a támogatás eljuthasson a vállalatokhoz. Egyes érdekelt felek szerint a cseh hatóságok által a Covid19-válság hatásainak enyhítése érdekében elfogadott intézkedések bürokratikusak, és megvalósításuk lassú a reálgazdaságban. Van még javítanivaló a célzott gazdaságélénkítési stratégiákkal és intézkedésekkel kapcsolatos gyors, megalapozott és optimális döntések meghozatalához szükséges adatok megfelelőbb elemzése terén. A gyorsan változó jogszabályokat és az összetett adminisztratív eljárásokat az üzleti szektor általában a beruházások akadályának tekinti. Az engedélyekkel kapcsolatos adminisztratív terhek különösen problematikusak az induló innovatív vállalkozások számára. Az építési engedélyek megszerzéséhez szükséges hosszadalmas és nehézkes eljárások jelentős akadályt jelentenek. A javasolt új építési jogszabály kritika tárgyát képezi. Csehország a digitális közszolgáltatások használata terén a legkevésbé fejlett tagállamok közé tartozik. Az e-kormányzat felhasználóinak száma továbbra is messze elmarad az uniós átlagtól. Az ország végrehajtja e-kormányzati tervét. 2020-tól az ország új „digitális alkotmánnyal” rendelkezik, amely legkésőbb 2025-től lehetővé teszi szinte valamennyi közszolgáltatás elektronikus úton történő igénybevételét. Mindazonáltal az önkormányzatoknak csak viszonylag kis hányada kínál online megoldásokat. A parlament jelenleg tárgyalja az adótörvény módosítását, amelynek célja az adórendszer digitalizálásának fokozása, mivel bizonyos adók esetében az elektronikus adóbevallás aránya továbbra is meglehetősen alacsony.

                  (23)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (24)

                  Csehország közszektorbeli teljesítménye és kormányzati hatékonysága az uniós átlag alatt van. A nemzetközi mutatók szerint viszonylag jól teljesít a politikai döntéshozatal során a kormányzati információkhoz való hozzáférés terén. Kevésbé jól teljesít a közszolgálat professzionalizmusa, a kormányzat átláthatósága és a korrupció megfékezése terén. A jobb stratégiai tervezés és a minisztériumok közötti koordináció, valamint a helyi önkormányzatok széttagoltságának csökkentése javítaná a közigazgatás hatékonyságát. A közbeszerzési rendszer javult, de további finomításra lehet szükség. Mindamellett, hogy történt némi javulás, a korrupció továbbra is problémát jelent a vállalkozások számára, és tovább gátolhatja a gazdasági tevékenységet. Számos korrupcióellenes intézkedés – többek között a lobbizásról, illetve a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló törvényjavaslat – elfogadása még mindig függőben van.

                  (25)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Csehország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (26)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Csehország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Csehországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Csehország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (27)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Csehország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Biztosítsa az egészségügyi rendszer rezilienciáját, erősítse meg az egészségügyi dolgozók rendelkezésre állását, az alapellátás elérhetőségét és növelje az ellátás integrációját, valamint szorgalmazza az e-egészségügyi szolgáltatások bevezetését.

                  2.

                  Támogassa a foglalkoztatást aktív munkaerőpiaci politikák, készségek – többek között digitális készségek – biztosítása és a digitális tanuláshoz való hozzáférés révén.

                  3.

                  Nyújtson támogatást a kis- és középvállalkozásoknak azáltal, hogy nagyobb mértékben veszi igénybe a pénzügyi eszközöket a likviditási támogatás biztosítása érdekében, továbbá csökkenti az adminisztratív terheket és fejleszti az e-kormányzatot. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a nagy kapacitású digitális infrastruktúrát és technológiákat, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a fenntartható közlekedési infrastruktúrát, többek között a széntermelő régiókban. Biztosítsa az innovatív vállalkozások forráshoz jutását, továbbá javítsa a köz- és magánszféra együttműködését a kutatás és fejlesztés terén.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 15. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Dánia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/22

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Dánia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/04)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Dániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Dániára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Dánia által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos fellépésre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Dániát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  Dánia 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. május 5-én pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (10)

                  Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (11)

                  A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 3,7 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,0 %-ának megfelelő hiányra romlik. Az előrejelzések szerint a költségvetési hiány 2021-ben 2,4 %-ra csökken. Miután 2019-ben a GDP 33,2 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 40,7 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (12)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Dánia időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,9 %-át tették ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a vállalkozások állandó költségeinek ideiglenes kompenzációja, az ideiglenes bérkompenzációs rendszer és a nehéz helyzetben lévő ágazatoknak nyújtott sürgősségi segély. Emellett Dánia olyan, a 2020. évi konvergenciaprogramban a GDP mintegy 15 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezen intézkedések közé tartoznak a személyi jövedelemadóra és a társasági adóra vonatkozó adóhalasztások, valamint a hitelgaranciák (a GDP 3,7 %-a). A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzéséhez képest a fő különbség az, hogy a 2020. évi konvergenciaprogram tartalmazza a Covid19-hez kapcsolódó állami garanciákból eredő várható jövőbeli veszteségeket (a GDP 0,5 %-a). Összességében a Dánia által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (13)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Dánia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7,2 %-át, 2021-ben pedig a GDP –2,3 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben nem éri el GDP 60 %-át.

                  (14)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Dánia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (15)

                  A Covid19-világjárvány 2020 első felében súlyosan érintette Dániát, nyomás alá helyezve az egészségügyi rendszert, és bizonyos ágazatokban jelentősen csökkentve a gazdasági tevékenységet. Dánia időben hajtott végre intézkedéseket a világjárvány megfékezése és az egészségügyi rendszer megerősítése érdekében, beleértve a gazdasági következmények enyhítésére irányuló széles körű kezdeményezéseket is. A világjárvány miatt bekövetkező gazdasági visszaesést a kormány és a központi bank számos határozott gazdasági és pénzügyi intézkedéssel kezelte, ideértve a vállalkozások állandó költségeinek és bérkiadásainak részleges fedezéséhez nyújtott közvetlen támogatást, a bankok és cégek számára az adóhalasztást és likviditás biztosítását, a hitelprogramokat és egyéb monetáris politikai intézkedéseket. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. Ezek az intézkedések hatékonyan csökkentették a Covid19-világjárvány okozta gazdasági sokkhatást, de nem akadályozták meg a jelentős kibocsátási veszteséget, számos csődöt és fizetésképtelenséget, valamint a munkanélküliség arányának és a szegénység kockázatának kitett személyek – többek között a kiszolgáltatott helyzetben lévők (pl. a fogyatékossággal élők) – számának jelentős növekedését. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban mérsékelten növekedik (körülbelül 6,5 %-ra), majd 2021-ben 6 % alá csökken.

                  (16)

                  A folyamatban lévő Covid19-válság rámutat arra, hogy Dániának folyamatosan törekednie kell egészségügyi rendszere rezilienciájának megerősítésére. Különös aggodalomra ad okot az egészségügyi dolgozók, valamint a szakorvosok és ápolók (különösen aneszteziológus nővérek) hiánya például az intenzív ellátásban. Kulcsfontosságú, hogy folyamatosan törekedjenek e munkaerőhiány kezelésére. Rövid távon Dániának arra kell törekednie, hogy biztosítsa a kritikus fontosságú orvosi eszközök, többek között az egészségügyi dolgozók egyéni védőeszközeinek elérhetőségét. Kutatás folyik nemcsak az antivirális kezelés és az oltóanyag megtalálása, hanem a jobb és gyorsabb tesztelés kifejlesztése érdekében is.

                  (17)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Dánia jól teljesít a digitalizáció terén, amint azt az Európai Bizottság digitális eredménytáblája is bizonyítja. Az erős pozíció hosszú távú fenntartása, a versenyképesség biztosítása és a digitális átalakulás előnyeinek kihasználása érdekében azonban Dániának beruházásokra lenne szüksége a digitális infrastruktúra, valamint az oktatás, a képzés és a továbbképzés terén. Dánia nemzeti energia- és klímaterve jelentést tesz az éghajlati és energetikai átállás sikeres kezeléséhez szükséges fontos beruházásokról. A legnagyobb beruházásokra az új megújulóenergia-kapacitások kialakításához van szükség, ugyanakkor jelentős beruházási igényeket állapítottak meg a háztartások (energiahatékonyság és a hőellátás átalakítása), a fenntartható közlekedés, az ipar, valamint a biogáz és a távfűtés terén is. Dánia éghajlat-politikai célkitűzése, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest 70 %-kal csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és legkésőbb 2050-ig megvalósítsa a klímasemlegességet. Ennek érdekében csökkenteni kellene az energiafogyasztást, ami átfogó megközelítést követő beruházásokat tenne szükségessé, olyan ágazatokra összpontosítva, amelyek esetében az energiamegtakarítás különösen ígéretes. A Covid19-válságot követő gazdasági fellendülést elősegítheti a tervezett zöld beruházások előreütemezése, valamint az ambiciózus környezetvédelmi, éghajlat-politikai, energetikai és infrastrukturális beruházási projektek előmozdítása, például a lakhatás, a tengeri szélenergia, az energetikai összeköttetés és a vasúti villamosítás területén. A közlekedés Dánia legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátási forrása, ami különösen fontossá teszi a további szakpolitikai intézkedéseket ezen a területen. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Dániában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Dánia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (18)

                  A kutatás-fejlesztési (K+F) kiadások összességében nem eredményeztek magasabb termelékenységnövekedést Dániában. Nincs olyan integrált innovációs stratégia, amely egyértelműen meghatározná, hogy Dánia mit akar elérni a globális innovációs színtéren. A kutatási és innovációs tevékenység továbbra is néhány nagy cégre és alapítványra koncentrálódik, többnyire a gyógyszeripari és biotechnológiai ágazatokban. A nyolc legnagyobb vállalat az összes magán K+F kiadás közel 40 %-áért felel (szemben a világszintű 19 %-os átlaggal). A kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások összességében továbbra is magasak, de a kutatás és fejlesztés területén aktív vállalatok abszolút száma 2009 óta csökkent, nagyrészt azért, mert a kisebb cégek nem vesznek részt a kutatásban és fejlesztésben. A kkv-knak csak a 33 %-a vezetett be termék- vagy folyamatinnovációt. Ezért további szakpolitikai erőfeszítésekre lehet szükség az innovációs bázis kiszélesítéséhez, hogy több vállalatot vonjanak be. A Covid19-világjárvány utáni időszakban a változó készségigényekre való reagáláshoz – a jövőbeli technológiai változások fényében is – folyamatos beruházásokra van szükség a továbbképzési és átképzési rendszerek terén, többek között a felnőttoktatás révén.

                  (19)

                  Dánia lépéseket tett pénzmosás elleni keretrendszerének megerősítése érdekében. 2019-ben új jogszabályt fogadtak el, és a nemzeti hatóságok és szabályozók számos intézkedést kezdtek végrehajtani Dánia pénzmosás elleni megelőzési keretrendszerének megerősítése érdekében. A Pénzügyi Felügyeleti Hatóság szankcionálási hatáskört és magasabb költségvetést kapott a pénzmosás elleni felügyeleti kapacitásának növelése érdekében. A pénzügyi információs egység személyzetét és pénzügyi keretét is bővítették. Alapvető fontosságú, hogy a pénzmosás elleni megerősített keret hatékony felügyeletet és végrehajtást eredményezzen. A pénzmosás elleni felügyeletet ellátó hatóságnak teljes mértékben érvényesítenie kell a kockázatalapú megközelítést. A pénzügyi információs egység megerősített kapacitásának igazolnia kell, hogy a dán számvevőszéki jelentés által kiemelt hiányosságokat megfelelően kezelték.

                  (20)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (21)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Dánia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (22)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Dánia gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (23)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Dánia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Fokozza az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között a kritikus fontosságú orvosi eszközökkel való megfelelő ellátás biztosításával, valamint az egészségügyi dolgozók hiányának kezelésével.

                  2.

                  Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedést, valamint a kutatást és innovációt. Támogasson egy szélesebb beruházási alappal rendelkező, integrált innovációs stratégiát.

                  3.

                  Javítsa a pénzmosás elleni felügyelet hatékonyságát, és biztosítsa a pénzmosás elleni keretrendszer hatékony végrehajtását.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 20. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Németország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Németország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/27

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Németország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Németország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/05)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Németországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  A Németországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Németország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A folyó fizetési mérleg jelentős többlete a megtakarításokhoz képest visszafogott beruházási szintre enged következtetni és határon átnyúló jelentőséggel bír.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos fellépésre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Németországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az ágazatokat és a régiókat. Ez Németországon belül az egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Németország 2020. április 20-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Németország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 1,4 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 7¼ %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 59,8 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 75¼ %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Németország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések 2020-ban a GDP 7,2 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik a vállalatoknak nyújtandó likviditási támogatás, a kisvállalkozások és az önfoglalkoztatókat célzó segítségnyújtás támogatások és hitelek formájában, valamint a csökkentett munkaidős foglalkoztatási programhoz való hozzáférés megkönnyítése az elbocsátások megelőzése érdekében. Emellett Németország olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 24,9 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek az intézkedések hitelgaranciákból állnak, melyeket elsősorban az állami tulajdonú fejlesztési bank – a KfW – és a Covid19-világjárványra adott válaszként létrehozott új gazdasági stabilizációs alap nyújt. A 2020. évi stabilitási programmal szemben a Bizottság becslései nem tekintik költségvetési hatással rendelkező diszkrecionális intézkedésnek a gazdasági visszaesésnek betudható adóhalasztást és az adóbevételek csökkenését ellensúlyozó költségvetési kompenzációkat. Összességében a Németország által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Németország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP -7,0 %-át, 2021-ben pedig -1,5 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta 2020-ban az előrejelzés szerint eléri a GDP 75,6 %-át, 2021-ben pedig a GDP 71,8 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Németország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  Németországban az első fertőzést 2020. január 27-én regisztrálták, és 2020 márciusában exponenciális növekedésnek indult a Covid19-esetek száma. A német hatóságok kijárási korlátozást rendeltek el a vírus terjedésének megfékezésére, például bezárták az összes nem létfontosságú üzletet, az éttermeket, a szórakoztató és kulturális létesítményeket, a sportlétesítményeket, az iskolákat és az egyetemeket. Megtiltották a kettőnél több fős csoportok nyilvános összejövetelét, és felszólították az embereket arra, hogy szociális kapcsolataikat a minimumra korlátozzák. A feldolgozóipart önmagában véve ugyan nem érintette a kijárási korlátozás, azonban a jelentős gyárakat hetekre bezárták a külkereskedelemben beállt zavarok és a visszaeső kereslet miatt. A gazdasági kilátások jelentősen romlottak, a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint 2020-ban a GDP 6,5 %-kal csökken. Jóllehet a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (Kurzarbeit) segíti a vállalkozásokat a munkavállalóik megtartásában, úgy tűnik, hogy mégsem lehet elkerülni a munkanélküliség növekedését. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 4 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 3,5 %-ra javul.

                  (17)

                  A gazdasági károk enyhítése érdekében a német kormány gyorsan reagált és átfogó intézkedéseket fogadott el. Azonnali segítségnyújtásként (közvetlen, vissza nem térítendő támogatások) maximum 50 milliárd EUR-t ajánlottak fel a kisvállalkozások, az önfoglalkoztatók és a szabadúszók számára. Az újonnan létrehozott gazdasági stabilizációs alap, valamint az állami fejlesztési bank – a KfW – révén a kormány bővítette a különböző méretű cégek számára a hitelvolument és az ahhoz való hozzáférést, 80–90 %-ban (kivételes esetekben akár 100 %-ban) lefedve a hitelnyújtó bank hitelkockázatát. A gazdasági stabilizációs alap nagyvállalatokat is támogathat azáltal, hogy ideiglenes alapon további sajáttőkét biztosít. A vállalatok likviditásának növelése céljából módosításokat fogadtak el az adóhalasztásra, az előlegfizetésekre és a bírságokra vonatkozóan. Módosították a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályokat az átmeneti fizetésképtelenségi eljárások elkerülése érdekében. Az egyes tartományok (Länder) saját támogatási programjaikkal egészítik ki a szövetségi intézkedéseket. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. A Covid19-válság várhatóan további nyomás alá helyezi a német bankszektor már most alacsony jövedelmezőségét. Ezért úgy tűnik, hogy biztosított a német bankok számára a költségek további csökkentése a jövedelmezőség javítása, továbbá az információtechnológiai beruházásokat és a szerves tőketeremtést célzó forrásfelszabadítás érdekében. E tekintetben segítséget jelentene a további konszolidáció is.

                  (18)

                  A munkaerőpiac az év elején tapasztalt erőteljes kezdést követően jelentősen visszaesett a Covid19-világjárvány és az azzal kapcsolatos kijárási korlátozási intézkedések miatt. A foglalkoztatási és a szociális hatások tompítása érdekében a kormány jelentős támogatást nyújtott a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatásra vonatkozó program (Kurzarbeit) keretében. A kormány megkönnyítette a programban való részvételt, visszamenőleg kiterjesztette a kölcsönzött munkavállalókra, és megemelte a kompenzáció mértékét. Ez segíti a munkahelyek megőrzését és a háztartások jövedelmének védelmét. Könnyítik a munkáltatók pénzügyi terheit azáltal, hogy a kieső munkaidő után nem kell fizetniük társadalombiztosítási járulékot. A minimumjövedelem-támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítése (a német társadalombiztosítási törvénykönyv – Sozialgesetzbuch/SGB – II. kötete alapján) védelmet nyújt a jövedelemkieséssel szemben. Emellett az alacsony jövedelmű családoknak megkönnyítik a gyermekek után járó kiegészítő juttatásokhoz való hozzáférést. Emellett a jövedelemkiesés által érintett bérlőket átmenetileg védik a kilakoltatással szemben. Németország ugyan jól teljesít a szociális jogok európai pillérét támogató szociális eredménytábla tekintetében, a lefedettségben mutatkozó hiányosságok, amennyiben azokat nem szüntetik meg, a jelenlegi válságban a veszélyeztetett csoportok jövedelmének csökkenéséhez vezethetnek.

                  (19)

                  Az egészségügyi következmények elleni fellépésben Németország univerzális egészségügyi rendszerére támaszkodhatott, mely biztosítja a magas színvonalú ellátást és lehetővé tette a tesztelési és intenzív betegellátási kapacitásának gyors bővítését. A jelenlegi Covid19-válság ugyanakkor rávilágít arra, hogy az egészségügyi rendszer rezilienciáját folyamatosan erősíteni kell. Továbbra is problémát jelent az ápoló személyzet rendelkezésre állása és az ápolói szakma vonzereje. Annak ellenére, hogy viszonylag magas az egy főre jutó ápolók száma, a kórházak egyre gyakrabban számolnak be betöltetlen ápolói álláshelyekről. Javítani és digitális eszközökkel támogatni lehetne az alapellátásokat nyújtó és a kórházi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók, valamint az egészségügyi ellátás és a szociális ellátás közötti koordinációt. Gyorsított ütemben halad az e-egészségügyi infrastruktúra kiépítése, azonban továbbra is jóval elmarad az uniós átlagtól az online egészségügyi szolgáltatásoknak és ellátásoknak, az elektronikus vényeknek és az orvosi adatok cseréjének az igénybevétele. A 2020 márciusában elfogadott új törvény segíti a Covid19 gazdasági következményeinek mérséklését elsősorban a kórházak és a magánpraxist folytató orvosok számára. Azonban annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ellátást az összes területen, gondoskodni kell az egészségügyi intézmények hosszú távú finanszírozásáról, mivel a halasztható műtétek és kezelések elnapolása miatt csökkennek az egészségügyi ágazatban működő intézmények pénzügyi bevételei, és a rendelkezésre álló erőforrásokat kiemelten tesztek és felszerelések vásárlására fordítják. Erős kutatási bázisának köszönhetően Németország rendelkezik az ahhoz szükséges kapacitással, hogy részt vegyen specifikus kutatási és innovációs intézkedésekben a Covid19-válság elleni küzdelemben, ideértve oltóanyagok és terápiás készítmények kifejlesztését, továbbá a német orvosi egyetemek kutatási tevékenységeit összefogó és megerősítő kutatóhálózat létrehozását, valamint a járványügyi felkészüléssel kapcsolatos újításokkal foglalkozó koalíciónak történő támogatásnyújtást.

                  (20)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése. 2019-ben is erőteljesen növekedtek a köz- és a magánberuházások, azonban elmaradtak a beruházási igények mögött. Az önkormányzati szinten a közberuházások nem érik el a helyettesítési rátát; e beruházások terén az elmaradás ugyan csökkent, de még mindig magas, a GDP 4,0 %-át teszi ki, és az elmaradás csökkenését még mindig kapacitásbeli és tervezési korlátok fogják vissza. Előreütemezhetők a már tervbe vett, olyan zöldtechnológiai és energetikai beruházások, mint például az épületfelújítással és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek. A közelmúltbeli kezdeményezések ellenére továbbra is kihívást fog jelenteni a rövid és középtávú dekarbonizációs célok, valamint a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célok elérése. Ez a környezetvédelmi és az energiahatékonysági célokra is igaz, mivel az árösztönzők, különösen a jelenlegi Covid19-válság okozta alacsony olajárak, hátrányosak az éghajlat- és környezetbarát magatartás előmozdítása szempontjából. Németország klímasemleges gazdaságra történő átállásához hosszú távra szóló és jelentős magán- és közberuházásokra lesz szükség többek között a megújuló energia, a villamosenergia-infrastruktúra, az energiahatékonyság, a körforgásos gazdaság és a fenntartható közlekedés terén. Emellett Németország Szövetségi Számvevőszéke kritikusan szemléli a környezetbarát energiára való átállással kapcsolatos intézkedések költséghatékonyságát. Az energiahálózatokat illetően több erőfeszítésre és tartós beruházásokra van szükség ahhoz, hogy ki lehessen aknázni egy teljes mértékben integrált, fenntartható, valamint következetes üzeneteket közvetítő árakat alkalmazó energiarendszer előnyeit. A tiszta mobilitás előmozdítható megfelelő szabályozási intézkedésekkel, a fenntartható közlekedési infrastruktúrát célzó erősebb és gyorsabb beruházásokkal, továbbá tiszta mobilitási megoldásokkal. Döntő fontosságúak a kutatás-fejlesztésbe (K+F-be) irányuló további beruházások, hogy a helyreállás előmozdítása egy fenntarthatóbb és versenyképesebb gazdaság irányába mutasson. Az oktatásra és kutatásra fordított kiadások a 2017-es GDP-arányos 9,2 %-ról 2018-ra kis mértékben, 9,31 %-ra emelkedtek, de nem érték el a korábban 10 %-ban meghatározott nemzeti célkitűzést. A magán K+F-beruházások egyre inkább a nagyvállalatoknál összpontosulnak. A szakpolitikai intézkedések ellenére a lakóingatlan-kínálat jóval elmaradt a 2017 és 2021 között évente 375 000 új lakás építésében meghatározott cél mögött. Az új lakások építésébe való beruházást ösztönző szakpolitikákkal kezelni lehetne ezt az egyensúlyhiányt és megfizethetőbbé lehetne tenni a lakhatást. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Németországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Németország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (21)

                  A mobilitás korlátozása idején döntő fontosságú a modern digitális infrastruktúra és a digitális szolgáltatások. A digitális infrastruktúrába és közszolgáltatásokba történő beruházások támogathatják a gazdaság helyreállását és segíthetik Németországot abban, hogy csökkentse a más országokhoz mért lemaradását a nagyon nagy kapacitású hálózatokkal való lefedettség terén, amely lemaradás továbbra is számottevő. Németországban az említett lefedettség aránya 2019-ben 32,7 %-os volt a 44 %-os uniós átlaggal szemben, míg az „optikai szál a fogyasztóig” típusú lefedettség 10,5 %-os volt, ami jóval elmarad a 33,5 %-os uniós átlag mögött. A Covid19-válság rámutatott az összekapcsolt digitális szolgáltatások fontosságára. Az összeköttetési hiányosságok a digitalizációba irányuló beruházásokat akadályozó fő tényezők közé tartozhatnak, elsősorban a kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében, amelyek továbbra is csak lassan veszik át a digitális technológiákat. Németország a tagállamok viszonylatában továbbra is alulteljesít a digitális közszolgáltatások terén, annak ellenére, hogy javultak a vállalkozásokat célzó ilyen szolgáltatások. Ugyanakkor nagyon alacsony a közigazgatási szervek és a nagyközönség közötti online interakció szintje. Lassan halad az online hozzáférésről szóló törvény végrehajtása, és kihívást fog jelenteni annak a célnak a teljesítése, mely szerint 2020 végéig az 575 szolgáltatás mindegyikét digitalizálni kell. A törvényt valamennyi érintett – szövetségi, állami és helyi – közjogi szervnek végre kell hajtania annak érdekében, hogy további jelentős javulások menjenek végbe a digitális közigazgatásban.

                  (22)

                  Fontos, hogy alacsonyak legyenek a szabályozási és adminisztratív terhek, többek között a támogatási intézkedések végrehajtása szempontjából is. A támogatási intézkedések igénybevételéhez minimális szinten tartott adminisztratív teher biztosítani fogja, hogy a kisebb vállalkozások ugyanolyan támogatásban részesüljenek a közvetítőktől, mint a nagyobbak. A támogatási intézkedéseken túli területeken az egyéb adminisztratív terhek általánosabb csökkentése – például a nem alapvető bürokratikus eljárások rugalmassá tétele – további könnyítéseket nyújthat a kkv-k számára.

                  (23)

                  Már a Covid19-válság megjelenése előtt folyamatban volt a munkaerőpiac technológiai fejlődésnek betudható átalakulása, ami fokozottabb finanszírozást tesz szükségessé az oktatás és a képzés terén, ideértve az át- és a továbbképzéseket, valamint a digitális készségek javítását is. A Covid19-válság még sürgetőbbé tette ezt az igényt, különösen a közösségi távolságtartással hosszabb ideig érintett ágazatokban foglalkoztatott, illetve a munkanélkülivé válás kockázatának kitett munkavállalók tekintetében. A digitalizáltabb társadalomra és az otthoni oktatásra való hirtelen átállás különösen nagy kihívást jelenthet a veszélyeztetett tanulóknak és hallgatóknak, akiknek otthon nincs hozzáférésük a digitális megoldásokhoz és segítségnyújtáshoz. Ez a fogyatékossággal élő diákokra is vonatkozik. Külön figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy az összes tanuló és hallgató elsajátíthassa a tantervben meghatározott kulcskompetenciákat, hogy az oktatás Covid19-járvány okozta, hónapokig tartó megszakítása ne okozzon életre szóló hátrányt. Fennáll a veszélye annak, hogy az alapkészségekben már meglévő, társadalmi-gazdasági és/vagy migráns háttérnek betudható egyenlőtlenségek felerősödnek. A válság rámutatott arra, hogy tovább kell fejleszteni az oktatási rendszert az intelligens és inkluzív helyreállás előmozdítása, továbbá a zöld és digitális átállás célirányos megvalósítása érdekében.

                  (24)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (25)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Németország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (26)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Németország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (27)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Németország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Németországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Németország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (28)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (29)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerint azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére vonatkozó 2020. évi országspecifikus ajánlásokat a lenti 2. ajánlás tartalmazza,

            AJÁNLJA, hogy Németország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Mobilizáljon megfelelő erőforrásokat és erősítse az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között e-egészségügyi szolgáltatások bevezetésével.

                  2.

                  Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a fenntartható közlekedési infrastruktúrát, a tiszta, hatékony és integrált energetikai rendszereket, a digitális infrastruktúrát és készségeket, a lakhatást, az oktatást, továbbá a kutatást és az innovációt. Javítsa a digitális közszolgáltatásokat valamennyi szinten, és segítse elő a kkv-k digitalizálását. Csökkentse a vállalkozásokra nehezedő szabályozási és adminisztratív terhet.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 24. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.