               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 519 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Hollandia 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2019. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Hollandia 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2019. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2019. március 21-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Hollandiát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács 2019. március 21-én jóváhagyott. A Tanács 2019. április 9-én elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó ajánlás).

               (2)Mivel Hollandia pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Hollandiának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1. és 3. ajánlás tükröz. Mindenekelőtt a beruházási intézkedések és a bérnövekedést támogató intézkedések elő fogják segíteni az euróövezet egyensúlyának helyreállítására irányuló első euróövezeti ajánlás teljesítését, az adóügyi intézkedések előmozdítják az agresszív adótervezés elleni küzdelemre vonatkozó második euróövezeti ajánlás teljesítését, és a háztartások eladósodását ösztönző szabályok megszüntetése hozzájárul az adórendszer eladósodásra ösztönző elemeinek visszaszorítására irányuló negyedik euróövezeti ajánlás teljesítéséhez.

               (3)A Hollandiára vonatkozó 2019. évi országjelentést
                  3
                2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Hollandiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Hollandia által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit szintén 2019. február 27-én tették közzé
                  4
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a magánszektor nagy adósságállománya és a nagymértékű folyófizetésimérleg-többlet határon átnyúló jelentőségű egyensúlyhiányok forrását jelenti. A magánszektor GDP-arányos adósságállománya a gazdasági növekedés eredményeként mind a vállalatok, mind a háztartások esetében továbbra is csökkenő tendenciát mutat, bár még mindig magas. Mindazonáltal a háztartások nominális adósságállománya a lakásárak emelkedése miatt némileg növekedni kezdett.

               (4)Hollandia 2019. április 29-én benyújtotta 2019. évi nemzeti reformprogramját és 2019. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  5
                23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.
                  6
               .

               (6)Hollandia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2019. évi stabilitási program szerint a kormány azzal számol, hogy a GDP 1,5 %-ának megfelelő 2018. évi államháztartási többlet 2022-re a GDP 0,0 %-ára csökken. Az újraszámított strukturális egyenleg alapján
                  7
                Hollandia folytatja a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott középtávú költségvetési cél túlteljesítését a programidőszak egésze során. A 2019. évi stabilitási program előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság-ráta a 2018. évi 52,4 %-ról 2022-re 44,6 %-ra mérséklődik. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg a GDP 0,8 %-át kitevő 2018. évi többletről 2019-ben várhatóan a GDP 0,7 %-ának, 2020-ban pedig a GDP 0,2 %-ának megfelelő többletre csökken, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Az államadósság az előrejelzés szerint stabil csökkenő pályán marad. Összességében a Tanács véleménye szerint Hollandia 2019-ben és 2020-ban az előrejelzések szerint meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ugyanakkor, a középtávú célkitűzés tiszteletben tartása mellett fontos lenne felhasználni a költségvetési és strukturális politikát a beruházások bővülésének támogatására.

               (7)A költségvetési fenntarthatóság tekintetében a tartós ápolás-gondozásra fordított közkiadások előre jelzett növekedése hosszú távon közepes kockázatot jelent a fenntarthatóságra nézve. 2015-ben a kormány a tartós ápolás-gondozás rendszerének jelentős részét az önkormányzatok hatáskörébe utalta a hatékonyság javítása és a közkiadások visszafogása érdekében. E reform költségvetési fenntarthatóságra gyakorolt hatását figyelemmel kell kísérni.

               (8)2018 novemberétől a független jogi személyként működő betétbiztosítási alap pénzeszközeit a holland központi bank elkülönített számlájáról a pénzügyminisztériumnál vezetett számlára helyezték át. A holland betétbiztosítási alapot fokozatosan töltötték fel, és eddig mintegy 1 milliárd EUR-t halmozott fel, a tervek szerint a bankok 2024-ig további 4 milliárd EUR összegű befizetést teljesítenének, mely összeget a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelvvel összhangban alacsony kockázatú eszközök diverzifikált portfóliójába kellett volna befektetni. Az alap számlájának áthelyezése csökkenti a bruttó adósság szintjét, de nincs hatással az államháztartási hiányra. E transzfert követően a pénzügyminisztérium igénybe tudja venni ezt az alapot kormányzati kiadások finanszírozására, azonban a betéteseknek teljesítendő kifizetésekre, vagy jogi megbízatásának megfelelően a pénzügyi stabilitást befolyásoló beavatkozások finanszírozására rendelkezésre kell bocsátania azt.

               (9)A holland háztartásokra a lakástulajdonhoz és a nyugdíj-megtakarításokhoz kapcsolódó jelentős illikvid eszközállomány és magas eladósodottság jellemző. A háztartások gyenge mérlege megnöveli a pénzügyi és gazdasági sokkhatásokkal szembeni sebezhetőséget. A háztartások magas adósságállománya a jelzáloghitel-kamatokra biztosított nagyvonalú adókedvezmény következménye, továbbá azzal magyarázható, hogy a bérlakáspiacon hiányzik a jól működő középszegmens, és jelentős mértékűek a kötelező nyugdíj-megtakarítások. A háztartások nagymértékű eladósodottságának kezelése során kulcsfontosságú kihívást jelent a lakáspiaci helyzet, ahol az évtizedek során kialakult merev rendszer és a torzító ösztönzők formálják az ingatlanfinanszírozási és ágazati megtakarítási mintákat. 2012 óta már számos szakpolitikai intézkedést végrehajtottak, amelyek részben kezelik e problémát. Bejelentették, hogy felgyorsítják a jelzáloghitel-kamatok adóból való leírhatóságának mérséklését, elkészült az erre vonatkozó törvény, amelynek végrehajtása 2020-ban megkezdődik. Ennek ellenére a jelzáloghitelek továbbra is jelentős adókedvezményben részesülnek, és ez fenntartja a háztartások jelentős eladósodottságát. Ugyanakkor a lakóingatlan-állomány 13 %-át kitevő magánbérlemények piaca, az egyetlen nem támogatott szegmensként továbbra is alulfejlett. A bérlakáspiacon a jól működő középszegmens hiánya arra ösztönzi a háztartásokat, hogy a lakásbérlés helyett inkább vásároljanak, így magas a jövedelemarányos eladósodottság és a pénzügyi sebezhetőség.

               (10)A nyugdíjrendszer a megfelelőség és a költségvetési fenntarthatóság tekintetében jól teljesít, ugyanakkor hiányosságok mutatkoznak a generációk közötti méltányosság, a nyugdíjjogosultságok átláthatósága és a rugalmasság terén. Emellett a foglalkoztatóinyugdíj-járulékok magasak és a nyugdíjalapok teljesítménye függvényében ingadoznak. Ez pedig prociklikus hatást gyakorolhat a háztartások kiadásaira. A nyugdíjrendszer reformja hozzájárulhat ahhoz, hogy a teljes életciklus során alacsonyabbak legyenek a kötelező nyugdíjjárulékok és stabilabbá váljon a fogyasztás (úgynevezett fogyasztássimítás). A kormány tervei között szerepel a második nyugdíjpillér alapvető reformja, amelynek célja, hogy a pillér átfogóbbá, a rendszer pedig átláthatóbbá, rugalmasabbá és biztosításmatematikai szempontból méltányosabbá váljon. A lakáspiaci intézmények és a nyugdíjrendszer egyidejű reformja hozzájárulhat a háztartások mérlegeinek javításához, továbbá a háztartási szektor pénzügyi és gazdasági sokkhatásokkal szembeni sebezhetőségének enyhítéséhez, ami kedvezően hat a makrogazdasági ellenálló képességre és a gazdasági növekedésre.

               (11)Az alacsony munkanélküliség, a betöltetlen álláshelyek magas aránya és a növekvő munkaerőhiány ellenére a nominális bérnövekedés eddig mérsékelt maradt (2017-ben 1,1 %, 2018-ban pedig 2,4 %). A kollektív szerződésekbe foglalt bérek 2018-ban átlagosan 2,1 %-kal nőttek, a közszféra bérei azonban gyorsabban emelkedtek (2018 második felében 3 %-kal). Emellett a bérmegállapodások eredményeként két éven belül a központi kormányzat valamennyi köztisztviselője esetében 7 %-os nominális béremelkedés valósul meg. További források állnak rendelkezésre az általános iskolai tanárok bérének emeléséhez. Emellett a kormány több költségvetési intézkedést is elfogadott, amelyek csökkentik a munkát terhelő adókat és amelyek célja, hogy növekedjen a háztartások rendelkezésére álló nettó jövedelem a munkaviszonyban lévő személyek esetében. Fellendítené a belföldi keresletet és hozzájárulna az euróövezetben az egyensúly helyreállításához a háztartások rendelkezésére álló nettó jövedelem azon feltételek megerősítése révén való további növelése, amelyek előmozdítják a bérnövekedést és a nyugdíjrendszer második pillérének megreformálását, hogy azt még átláthatóbbá, a különböző generációk számára méltányosabbá és a sokkhatásokkal szemben ellenállóbbá tegyék.

               (12)Az agresszív adótervezés elleni küzdelem elengedhetetlen ahhoz, hogy az adórendszerek hatékonyabbá és méltányosabbá váljanak, ahogy azt az euróövezetre vonatkozó 2019. évi ajánlás is elismeri. Az adózók agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai az uniós jogszabályokat kiegészítő, koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről. Hollandia intézkedéseket hozott az agresszív adótervezés visszafogására, de a Hollandián keresztül megvalósuló osztalék-, jogdíj- és kamatfizetések magas szintje azt sugallja, hogy egyes vállalatok agresszív adótervezést alkalmazva kihasználják az ország adózási szabályait. A közvetlen külföldi befektetések állományának tulajdonosai döntő többségben „különleges célú gazdasági egységek”. A külföldre (azaz az Unióban rezidens adóalanyok által harmadik országban rezidens adóalanyok számára) utalt jogdíj- és kamatfizetésekre vonatkozó forrásadók hiánya miatt e kifizetések teljes mértékben adózatlanok maradhatnak, amennyiben a kedvezményezett joghatóságában sem adókötelesek. Az adózási reformprogramra vonatkozó bejelentés, ideértve a visszaélés vagy alacsony adómértéket alkalmazó joghatóságoknak tett kifizetések esetén a jogdíj- és kamatfizetésekre kivetett forrásadókat, előrelépést jelent az agresszív adótervezés visszafogása felé, és szorosan nyomon kell követni.

               (13)A foglalkoztatás közelmúltbeli növekedése elsősorban az ideiglenes foglalkoztatásnak és az önfoglalkoztatásnak köszönhető, bár a határozatlan idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók foglalkoztatottságának növekedése az utóbbi időben meghaladta az ideiglenes foglalkoztatás bővülését. Ugyanakkor a rugalmas foglalkoztatás aránya továbbra is magas, és a munkaerőpiac jelentős részét teszi ki. A határozott idejű munkaszerződések nagy arányának, valamint az alkalmazottak nélküli önfoglalkoztatás gyors bővülésének hátterében az állhat, hogy nagy különbségek mutatkoznak az alkalmazandó munkaügyi és munkavédelmi szabályok terén, valamint az adózás és a társadalombiztosítás jogi szabályozása is eltéréseket mutat. A kormány intézkedéscsomagot fogadott el (a kiegyensúlyozott munkaerőpiacra vonatkozó törvénytervezet – Wet Arbeidsmarkt in Balans) az állandó alkalmazottak felvételének megkönnyítése és a rugalmas munkaszerződések feltételeinek kevésbé képlékennyé tétele céljából. A Parlament általi elfogadást követően az említett (várhatóan 2020-ban hatályba lépő) intézkedések végrehajtását szorosan nyomon kell követni. Intézkedéseket jelentettek be továbbá a munkaadók azon kötelezettségének enyhítése érdekében, hogy betegség esetén két évig folytatniuk kell a bérfizetést. Eddig azonban nem került sor más konkrét intézkedések elfogadására. Következésképpen az említett intézményi tényezők némelyike továbbra is pénzügyi ösztönzőt jelent a munkavállalók számára ahhoz, hogy önfoglalkoztatóvá váljanak, vagy előnyben részesítsék az alkalmazottak nélküli önfoglalkoztató státusz használatát. Az önfoglalkoztatók körében gyakoribb, hogy nem rendelkeznek megfelelő biztosítással a munkaképtelenség és a munkanélkülivé válás esetére, és alulbiztosítottak a nyugdíj szempontjából is, ami hosszú távon hatással lehet a szociális biztonsági rendszer fenntarthatóságára. Ezen túlmenően a színlelt önfoglalkoztatás kezelésére irányuló intézkedések végrehajtását 2020-ig felfüggesztették.

               (14)Annak ellenére, hogy a munkaerőpiac összességében jól teljesít, a foglalkoztatási esélyegyenlőség és az aktív befogadás előmozdítása továbbra is fontos kihívást jelent, különösen a migráns háttérrel rendelkezők, a munkaerőpiac perifériájára került személyek és a gazdaságilag inaktív személyek esetében. Emellett még mindig van kihasználatlan munkaerő-potenciál, különös tekintettel a részmunkaidőben dolgozó nők nagy számára.

               (15)A technikai és digitális készségek, valamint a képzett szakemberek alapvető fontosságúak a holland gazdaság innovációs kapacitása és a termelékenység növelése szempontjából. Ez megerősíti a képzésre, többek között a digitális készségek elsajátítására irányuló befektetések növelésének, valamint a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségek biztosításának szükségességét. A társadalom innovációs képességének javításához a tudományok, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika oktatásának támogatására irányuló beruházásokra is szükség van. Emellett a készségekbe, az oktatásba és képzésbe történő beruházás bővítése alapvető fontosságú a munkaerőpiachoz való hozzáférés és a munkaerőpiac perifériájára került személyek foglalkoztathatóságának javításához, és ezzel párhuzamosan az esélyegyenlőség és az aktív befogadás előmozdításához.

               (16)Bár a kutatás-fejlesztés terén a beruházási intenzitás Hollandiában 2 % fölé emelkedett, még mindig jóval elmarad a 2,5 %-os nemzeti céltól, és a legjobban teljesítők szintjétől. A termelékenység tekintetében Hollandia számos ágazatban az egyik legjobban teljesítő ország. A további termelékenységjavulás ezért nagymértékben függ az innovációtól, amihez hozzájárulna a kutatás-fejlesztésre és az innovációra fordított beruházások további növelése, különösen a magánszektorban.

               (17)Az energetikai átalakulás és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának visszafogása jelentős beruházásokat tesz szükségessé a fenntarthatóbb és erőforrás-hatékonyabb gazdasági fejlődés biztosításához. Hollandia valószínűleg túlteljesíti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 2020-as célkitűzéseit, a 2030-ra kitűzött célok eléréséhez azonban további intézkedésekre lesz szükség. A primerenergia-hatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozóan 2020-ra kitűzött célok megvalósítása kiegészítő intézkedések nélkül nem lehetséges. Hollandia megújuló energiára vonatkozó, az energiaügyi megállapodásban meghatározott 2023-as célkitűzésének teljesítése az offshore szélparkokra fordított beruházásoknak köszönhetően elérhető közelségbe került. A holland kormány 2019 végéig nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervet kíván elfogadni, amely áttekintést nyújt az energiaunió különböző dimenzióival – többek között a megújuló energiával, az energiahatékonysággal, az ellátásbiztonsággal, valamint az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással – összefüggésben a 2030-ig tartó időszakban jelentkező beruházási igényeiről.

               (18)Az úthálózat túlterheltsége továbbra is kihívást jelent Hollandiában, amely sűrűn lakott és jó infrastruktúrájú ország, emellett Rotterdam, a legnagyobb uniós kikötő, továbbá Schiphol, az egyik legnagyobb uniós repülőtér révén kulcsfontosságú az uniós logisztikai ágazatban. További infrastrukturális projektek végrehajtásával sikerült enyhíteni a problémát, de továbbra is fennáll a kihívás, amely magas szociális költségekkel és a forgalmi torlódások okozta időveszteséggel kapcsolódik össze.

               (19)A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó uniós alapok programozása hozzájárulhat az ajánlásokban azonosított egyes szükségletek kezeléséhez, különösen az országjelentés
                  8
                D. mellékletében ismertetett területeken. Ez lehetővé tenné Hollandia számára, hogy az azonosított ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat.

               (20)A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Hollandia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi stabilitási programot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Hollandiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Hollandia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak. Ez tükrözi azon igényt, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (21)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi stabilitási programot, és azt a véleményt
                  9
                fogalmazta meg, hogy Hollandia várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (22)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi nemzeti reformprogramot és a 2019. évi stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 3. ajánlás tükrözi. Ezek az ajánlások hozzájárulnak az euróövezetre vonatkozó ajánlások, különösen az első és a negyedik euróövezeti ajánlás végrehajtásához is. A 3. ajánlásban említett költségvetési politikák hozzájárulnak többek között a folyó fizetési mérleg jelentős többletéhez kapcsolódó egyensúlytalanságok kezeléséhez,

               AJÁNLJA, hogy Hollandia 2019-ben és 2020-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Csökkentse a háztartások túlzott eladósodottságát és a lakáspiac torzulásait, többek között azáltal, hogy támogatja a magánbérlemények ágazatának fejlesztését. Biztosítsa, hogy a nyugdíjrendszer második pillére átláthatóbbá, a különböző generációk számára méltányosabbá és a sokkhatásokkal szemben ellenállóbbá váljon. Hajtson végre intézkedéseket a háztartások rendelkezésére álló jövedelem növelése érdekében, többek között – a szociális partnerek szerepének figyelembevétele mellett – a bérnövekedést alátámasztó feltételek megerősítésével. Mindenekelőtt a bejelentett intézkedések végrehajtásával kezelje az adórendszer azon jellemzőit, amelyek – különösen a külföldre irányuló kifizetések révén – megkönnyíthetik az agresszív adótervezést.

               2.Csökkentse az alkalmazottakkal nem rendelkező önfoglalkoztatók ösztönzőit, miközben előmozdítja az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelmét és kezeli a színlelt önfoglalkoztatást. Erősítse meg az átfogó, egész életen át tartó tanulást és a készségfejlesztést, elsősorban a munkaerőpiac perifériájára került személyek és az inaktív csoportok esetében.

               3.A középtávú költségvetési cél betartása mellett, a költségvetési és a strukturális politika révén támogassa a beruházások bővülését. Állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a kutatás-fejlesztést, különös tekintettel a magánszektorra, a megújuló energiát, az energiahatékonyságot és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó stratégiákat, valamint a közlekedési szűk keresztmetszetek megszüntetését.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                      a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

                     (8)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (9)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 522 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Portugália 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2019. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Portugália 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2019. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2019. március 21-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Portugáliát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács 2019. március 21-én jóváhagyott. A Tanács 2019. április 9-én elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó ajánlás).

               (2)Mivel Portugália pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Portugáliának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1–4. ajánlás tükröz. Mindenekelőtt a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikának a meghatározott területekre történő összpontosítása, valamint a többletbevételeknek az államadósság csökkentésére való felhasználása elő fogja segíteni a beruházások támogatására és a költségvetési tartalékok újbóli felépítésére irányuló második euróövezeti ajánlás teljesítését. A munkaerőpiaci szegmentáció csökkentését, a készségek fejlesztését és a szociális védőháló hatékonyságának javítását célzó intézkedések hozzájárulnak majd a munkaerőpiac működésére és a szociális védelmi rendszerre irányuló harmadik euróövezeti ajánlás kezeléséhez. A szabályozásból eredő terhek csökkentését célzó intézkedések elő fogják segíteni az üzleti környezetnek és a termelékenységnek az euróövezeti egyensúly helyreállításához szükséges javítására irányuló első euróövezeti ajánlás teljesítését. A fizetésképtelenségi és behajtási eljárások hatékonyságának növelése hozzájárul majd a nemteljesítő hitelek állományának csökkentésére irányuló negyedik euróövezeti ajánlásnak való megfeleléshez.

               (3)A Portugáliára vonatkozó 2019. évi országjelentést
                  3
                2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Portugáliának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Portugália által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2019. február 27-én tették közzé
                  4
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugáliában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a jelentős nettó külső kötelezettségállomány, a magán- és az állami szektor adósságállománya és a nemteljesítő hitelek magas aránya az alacsony termelékenységnövekedés mellett sebezhetővé teszi az országot. Továbbra is vannak szakpolitikai hiányosságok, mindenekelőtt a nemteljesítő hitelek állományának csökkentésére és az üzleti környezet javítására előirányzott intézkedések végrehajtása terén. Több reformterv, többek között az államháztartás fenntarthatóságának megszilárdítását célzó fiskális-strukturális reformok elfogadását és végrehajtását nyomon kell majd követni.

               (4)Portugália 2019. április 30-án benyújtotta 2019. évi nemzeti reformprogramját és 2019. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  5
                23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést
                  6
               .

               (6)Portugália jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozik. 2019. évi stabilitási programjában Portugália azzal számol, hogy 2019-ben a GDP 0,2 %-át kitevő mértékű államháztartási hiányt ér el, majd ezt követően 2020-ban a GDP 0,3 %-ának, és további javulás után 2022-ben a GDP 0,7 %-ának megfelelő többletet. Ezek a tervek csak részben veszik figyelembe a banktámogatási intézkedések 2020 utáni esetleges hiánynövelő hatását. Az újraszámított strukturális egyenleg alapján a középtávú költségvetési cél – amelyet a 2019-ben a GDP 0,25 %-át kitevő strukturális többletről 2020-tól a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióra változtattak – a tervek szerint 2020-ra teljesül. A 2019. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság-ráta 2019-ben várhatóan 118,6 %, 2020-ban pedig 115,2 % lesz, majd 2022-ben 103,7 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2019-re és 2020-ra megalapozott, a következő évek tekintetében viszont optimista. Ugyanakkor 2019-től kezdődően a kitűzött hiánycélok elérésének támogatásához szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva.

               (7)A 2019. évi stabilitási program nem nyújt információkat a 2017. évi nagy kiterjedésű erdőtüzeket követően bevezetett, az ország területét érintő erdőtüzek megakadályozását célzó megelőző intézkedésekkel kapcsolatos rendkívüli kiadások költségvetési hatásáról. Azonban a portugál hatóságok 2019. május 9-i levelükben megfelelő bizonyítékokkal alátámasztották e költségvetési többletkiadások mértékét és jellegét. A levél kitér konkrétan arra, hogy a 2018. évi költségvetés végrehajtásában a GDP mintegy 0,04 %-ának megfelelő mértékű rendkívüli kiadások szerepelnek az ország területét érintő erdőtüzek megakadályozását célzó megelőző intézkedésekkel összefüggésben. A 2019. május 9-i levél meghatározza a veszélyhelyzet kezeléséhez kapcsolódó, egyszerinek minősülő intézkedések kiadásait, továbbá a megelőzéshez kapcsolódó kiadásokat. E kiadások integrált jellege, valamint a kiadások 2017. évi nagy kiterjedésű erdőtüzekkel való közvetlen kapcsolata miatt az erdőtüzek megelőzésére fordított kiadások egyedi kezelése a rendkívüli eseményekre vonatkozó rendelkezések alkalmazásának tekinthető. A Bizottság szerint a megelőző intézkedésekkel összefüggésben figyelembe vehető többletkiadások mértéke 2018-ban a GDP 0,04 %-ának felel meg. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a példátlan, nagy kiterjedésű erdőtüzek rendkívüli eseménynek minősülnek, a portugál államháztartásra gyakorolt hatásuk jelentős, és a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyeztetné a fenntarthatóságot. Ennek megfelelően a Bizottság e többletköltségek figyelembevétele érdekében csökkentette a középtávú költségvetési cél eléréséhez 2018-ban szükséges kiigazítás mértékét.

               (8)A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Portugáliának biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  7
                nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 0,7 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2019-ben jelentős mértékű lesz az eltérés az ajánlott kiigazítástól.

               (9)A rendkívüli eseményekhez kapcsolódó, átmeneti eltérést megalapozó engedményt is figyelembe véve 2020-ban Portugália várhatóan teljesíteni fogja a középtávú költségvetési célját. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján ez összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 1,5 %-os nominális növekedésével, ami GDP-arányosan 0,5 %-os éves strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan szakpolitikát feltételezve a Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2020-ban Portugália jelentősen eltér ettől a követelménytől. Ugyanakkor az előrejelzés szerint Portugália 2019-ben – a 0,25 %-os engedélyezett éves eltérés eredményeként – megfelel az átmeneti adósságszabálynak, de 2020-ban várhatóan nem fog megfelelni az adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2019-től kezdődően meg kell hozni a szükséges intézkedéseket a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében. Fontos lenne a többletbevételeket az államadósság-ráta további csökkentésére felhasználni.

               (10)Portugália költségvetési fenntarthatóságának megerősítése a folyamatos, növekedésbarát költségvetési konszolidáció függvénye, ugyanakkor a beruházások támogatása révén lenne még lehetőség az államháztartás minőségének javítására és a kiadások növekedésbarátabbá tételére (lásd alább). Az állami beruházások – annak ellenére, hogy 2018-ban növekedtek – uniós összehasonlításban nagyon alacsony szinten állnak, és következetesen elmaradnak a kormány által kitűzött célszámoktól. A kötelezettségvállalások ellenőrzésére vonatkozó törvény végrehajtása, a költségvetési kerettörvény szigorú és időben történő végrehajtása, valamint a racionalizálási erőfeszítések folytatása továbbra is kulcsfontosságú a kiadások ellenőrzésének megerősítése és a kiadások hatékonyabbá tétele szempontjából. Az egyes ágazatokban nemrégiben végrehajtott, alulról felfele irányuló egyszeri kiadás-felülvizsgálatok összességében korlátozott hatékonyságnöveléshez vezettek. A nagyobb hatékonyságnövekedés elérése érdekében a kiadás-felülvizsgálatokat ehelyett a portugál költségvetési keret rendszeres részévé kellene tenni. Emellett továbbra is szükség van hatékonyságot növelő mélyebb reformokra és az összkiadások visszafogására irányuló, egyértelmű hierarchikus megközelítésre. Ennek elsősorban egy olyan, közigazgatási reformra vonatkozó stratégiára kell épülnie, amelynek célja a közalkalmazotti létszámoknak a hatékony szolgáltatásnyújtás szükségességével való jobb összeegyeztetése, és amely magában foglalja a személyzet átcsoportosítását és átképzését, valamint előmozdítja az egyéni teljesítményt és a közszolgálat vonzóvá tételét a magasan képzett munkavállalók számára.

               (11)Portugália államháztartására folyamatos nyomást gyakorolnak a kedvezőtlen demográfiai tendenciák – főként a népességelöregedés –, ami negatív következményekkel jár különösen a nyugdíj- és az egészségügyi rendszer fenntarthatósága szempontjából. Míg a korábbi reformok javították a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát, a folyamatban lévő különleges nyugdíjemelések és a korhatár előtti nyugdíjba vonulásra vonatkozó reformok a nyugdíjkiadások további diszkrecionális növekedését eredményezték az elöregedés által vezérelt növekedési tendencián felül. Megfelelő kompenzációs intézkedések nélkül veszélybe kerülhet a nyugdíjrendszer általános fenntarthatósága. Az egészségügyi ágazatban 2018-ban folytatódott a költséghatékonyság előmozdítása, többek között a központosított beszerzés fokozottabb igénybevétele, valamint a generikus és biohasonló gyógyszerek nagyobb mértékű felhasználása révén. Ugyanakkor a nem megfelelő költségvetés-tervezés és -végrehajtás, valamint a számviteli ellenőrzési és irányítási gyakorlatok hiányosságai tartósan magas kórházi hátralékokat eredményeznek. A kórházi hátralékok 2018-as átmeneti csökkenése alapvetően a jelentős rendkívüli elszámolási intézkedések miatt következett be. Egy 2019-re vonatkozó új program a kórházi hátralékok strukturális kezelését tervezi oly módon, hogy új irányítási modellt vezet be az állami kórházak számára, és jelentősen növeli éves költségvetésüket. Az, hogy ez a program rövid távon le tudja-e lassítani a kórházi hátralékok felhalmozódását, és ezáltal eléri-e összállományuk strukturális csökkenését, alapvetően a program időben történő és eredményes végrehajtásától függ.

               (12)Az állami tulajdonú vállalatok nettó eredményének növelése és adósságuk csökkentése elősegítené a portugál államháztartás fenntarthatóbbá tételét. A hatóságok tervei szerint az állami tulajdonú vállalatok nettó eredménye összességében egyensúly közeli szintet ér el 2019-ben, ami késedelmet jelent a már 2018-ban hasonló eredményt ígérő korábbi bejelentésekhez képest. Emellett késés tapasztalható az eredeti tevékenységi tervek betartásának biztosítását célzó intézkedések, illetve az időszerűbb, átláthatóbb és átfogóbb nyomon követésre irányuló törekvések, csakúgy, mint a szükséges korrekciós intézkedések meghozatala terén is. Konkrétan nem biztosítottak megfelelő szintű előzetes átláthatóságot az állami tulajdonú vállalatok feltőkésítés és hitel útján történő finanszírozása tekintetében.

               (13)Annak ellenére, hogy folyamatban van néhány, a munkaerőpiaci szegmentáció csökkentését célzó intézkedés végrehajtása – például a munkaügyi felügyelőség megerősítése és a közszolgálatban bizonytalan foglalkoztatásban lévő munkavállalókra vonatkozó integrációs program elindítása – az ideiglenes munkavállalók aránya Portugáliában még mindig meghaladja az uniós átlagot. A kormány, a munkáltatók és a munkavállalók képviselői által elfogadott, a munkaerőpiaci szegmentáció és a bizonytalan foglalkoztatás további csökkentését, valamint a kollektív tárgyalások előmozdítását célzó konkrétabb intézkedéseket a parlamentnek még el kell fogadnia és konkrét jogszabályba kell foglalnia.

               (14)A munkaerőpiaci feltételek javulásának köszönhetően kevesebb embert fenyeget a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata. E javulás ellenére a jövedelmi egyenlőtlenség továbbra is magas, és a szociális transzfereknek a szegénység csökkentésére gyakorolt hatása korlátozott. Bár a jövedelmi egyenlőtlenség csökkenőben van Portugáliában, továbbra is jelentősen meghaladja az uniós átlagot. A nemzeti szegénységi küszöb mindössze 40 %-át kitevő jövedelmet biztosító minimálbérrendszer megfelelősége az utolsók között van az EU-ban. Felülvizsgálat hiányában a szociális transzferek alacsony eredményességét komoly próbatétel elé állíthatja egy jövőbeni gazdasági lassulás, amelynek során a kiszolgáltatott helyzetben lévők kiemelten érintettek lennének.

               (15)A munkavállalók alacsony képesítési szintje gátat szab a beruházások és a termelékenység növekedésének. A 25–64 év közötti lakosság mintegy 50 %-a alacsony iskolázottságú, ami jóval meghaladja a 2018-ban 22 %-os uniós átlagot. A képzett munkaerő szűkös rendelkezésre állása a vállalkozások beszámolói szerint komolyan akadályozza a beruházásokat. A felnőttképzés keretében lenne még lehetőség az alacsony képzettségű (az oktatásban az uniós átlag alatt részt vevő) munkavállalók további bevonására, valamint arra, hogy a célzott állami ösztönzőket a munkavállalóik képzése érdekében kiterjesszék a kis- és középvállalkozásokra A digitális készségek különösen nagy kihívást jelentenek: a portugál lakosság 50 %-a nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, szemben a 43 %-os uniós átlaggal. Az oktatásba és képzésbe, többek között az infrastruktúrába történő beruházás kulcsfontosságú a foglalkoztathatóság és a társadalmi mobilitás javításához.

               (16)A felsőfokú végzettséggel rendelkezők számának növelésére irányuló erőfeszítések részeként folyamatban vannak a felsőoktatásban való részvétel növelésére irányuló intézkedések, így például az ösztöndíjak jelentős megemelése. Portugáliában a 30–34 éves korosztály 33,5 %-a rendelkezik felsőfokú végzettséggel, ami még mindig elmarad a 40,7 %-os uniós átlagtól. Ennek az arányszámnak a tartósan alacsony volta – különösen az információs és kommunikációs technológiák, a természettudományok, a matematika és statisztika területén végzett hallgatók esetében – negatív következményekkel járhat Portugália termelékenységnövekedésére és innovációs kapacitására. Bár a kormány a probléma megoldására törekszik azáltal, hogy növeli a hallgatói helyek számát ezeken a területeken, és felülvizsgálja a felsőoktatási rendszert, további erőfeszítésekre van szükség.

               (17)A nemteljesítő hitelek aránya a pénzügyi rendszerben továbbra is viszonylag magas: 11,3 %-os. Mindazonáltal a legtöbb bank jelentős előrelépést tett a nemteljesítő hitelek állományának csökkentésére irányuló célkitűzések teljesítése terén. Az értékcsökkenést elszenvedett eszközök másodlagos piaca megélénkült, miközben a bankok is felgyorsították a leírásokat és a nemteljesítő hitelek kezelését. A nemteljesítő hitelek megoszlása továbbra is a nemteljesítő vállalati hitelek tartósan magas arányát (65 %) mutatja. Az elmúlt néhány évben a hatóságok számos jogi és intézményi reformot hajtottak végre a fizetésképtelenségre és az adósság-végrehajtásra vonatkozóan. A fizetésképtelenségi eljárás átlagos időtartama azonban továbbra is tartósan hosszú, ahogy a folyamatban lévő bírósági ügyek száma is magas. A jogi és igazságszolgáltatási keretek erősen befolyásolják a behajtási eljárást és a biztosíték eredményes birtokbavételére vonatkozó kilátásokat. A behajtási eljárás hosszú átlagos időtartama nyomást gyakorol a piac által a nemteljesítő eszközök esetében alkalmazott árakra.

               (18)Nagyrészt hiányoznak az adminisztratív egyszerűsítést célzó reformok, mivel a területen tett erőfeszítések az eljárások dematerializálásának és az egyszeri adatszolgáltatás elvének általános végrehajtására korlátozódnak. Prioritásként kell kezelni mindenekelőtt a benyújtandó dokumentumok számának csökkentését, és az engedélyezési rendszereket vagy fel kell váltani az alkalmazandó feltételeknek való megfelelést igazoló egyszerű nyilatkozatokkal, vagy az engedélyezést – az érzékenyebb ágazatok esetében – egyszerűsíteni kell a határozathozatali idő lerövidítése és a hallgatólagos beleegyezés elfogadása révén. Egyes meghatározott ágazatokban még mindig nem történt meg az eljárások egyszerűsítése. Továbbra is túlzó adminisztratív terhekkel kell számolni, főként az építőiparban. Ezen túlmenően a közbeszerzés tervezésében és nyomon követésében jelentkező hiányosságok akadályozzák a versenyt. Strukturált és számszerűsített tervezés bevezetésével, valamint a szerződések végrehajtási szakaszának szorosabb felügyeletével javítani lehetne a közbeszerzés teljesítményét. Annak ellenére, hogy 2017-ben és 2018-ban jelentősen csökkent a közvetlen odaítélések száma, még mindig gyakori ennek a lehetőségnek az igénybevétele.

               (19)Portugália a pénzügyi támogatási program keretében erőfeszítéseket tett az erősen szabályozott szakmák szabályozásból eredő terheinek csökkentésére, nevezetesen a 2013. évi kerettörvény bevezetésével. Néhány esetben azonban ezt az előrelépést leállította, sőt visszafordította azáltal, hogy az egyes szakmákat illetően szabályzatokat fogadott el, és tilalmat vezetett be a vállalatcsoportokra vonatkozóan. Továbbra is fennállnak az üzleti szolgáltatásokra és a szellemi szabadfoglalkozásokra vonatkozó szabályozási és adminisztratív korlátozások, ami aggályokat vet fel a versennyel, az árszintekkel, az innovációval és a szolgáltatások minőségével kapcsolatban. Mindeddig nem jelentettek be reformterveket sem a szellemi szabadfoglalkozások szabályozására irányuló bizottsági ajánlásokra
                  8
               , sem az OECD által (a portugál versenyjogi hatóságokkal együttműködésben) készített, Portugália önszabályozó szakmáira vonatkozó, 2018. évi versenyhatás-értékelési felülvizsgálatra válaszul.

               (20)A vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének feltételei javultak az elmúlt néhány évben, és a finanszírozáshoz való hozzáférést a beruházások fő akadályaként megjelölő cégek aránya jelenleg megfelel az uniós átlagnak. A portugál hatóságok több kezdeményezést indítottak és megerősítettek ezen a területen, így a Capitalizar programot, és más olyan programokat, amelyek konkrét vállalkozástípusokra vagy ágazatokra irányulnak. Ennek ellenére a portugál vállalkozások továbbra is erőteljesen a saját forrásaikra hagyatkoznak a beruházások finanszírozásához, és jelentős összegű bankhitel kerül nagyon alacsony termelékenységű cégekhez. A befektetett tőke egy munkavállalóra jutó alacsony szintje komolyan hátráltatja a portugál gazdaság termelési szerkezetének korszerűsítését. Ebben az összefüggésben fontos, hogy növekedjenek a termelőberuházások, és fokozatosan átirányuljanak a növekedési potenciállal rendelkező cégekhez és a magas termelékenységi profilú ágazatokba. Bár az egyéb finanszírozási források – például a kockázati tőke és a saját tőke – bővültek az elmúlt néhány évben, továbbra is jelentősen elmaradnak az uniós átlagtól.

               (21)Az igazságszolgáltatási rendszer egyre hatékonyabb, de a hosszadalmas eljárások és a jelentős ügyhátralék még mindig súlyos kihívásokat támaszt, különösen a közigazgatási és az adóügyi bíróságok esetében. Miközben folytatódnak a korrupció felszámolására irányuló erőfeszítések, a korrupció megelőzése az összehangolt stratégia hiánya és a szétaprózott felelősségi körök miatt továbbra is problémát jelent.

               (22)A kutatás-fejlesztés területén eszközölt beruházások nemrégiben ismét növekedésnek indultak, de továbbra sem elegendőek a portugál nemzeti kutatási és innovációs rendszer korszerűsítéséhez. Több évnyi hanyatlást követően a kutatásra-fejlesztésre fordított kiadások GDP-hez viszonyított aránya nemrégiben nőtt, és 2017-ben a vállalkozások kutatási és fejlesztési intenzitása kis mértékben meghaladta az állami kutatási és fejlesztési intenzitást. Kevés előrelépés történt annak érdekében, hogy Portugália gazdasági szerkezetét a csúcstechnológiai gyártás és a tudásintenzív szolgáltatások területén keletkező magasabb hozzáadott értékből való nagyobb részesedéshez szükséges módon korszerűsítsék. Az immateriális javakba – beleértve a kutatást-fejlesztést, de a vállalkozások növekedését, innovációs kapacitásuk növelését és az exportpiacokra történő belépésüket lehetővé tevő vezetői készségeket, pénzügyi jártasságot és digitális készségeket is – történő beruházás előmozdítása jelentős potenciált kínál Portugália számára a beruházások és a termelékenységnövekedés fellendítésére.

               (23)A nem megfelelő tengeri és vasúti összeköttetések megnehezítik az exportorientált vállalkozások számára az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását. Földrajzi helyzetéből adódóan Portugália természetes tengeri belépési pont, különösen a transzatlanti útvonalakon. A sinesi és a barreirói új konténerterminálokra (Terminal Vasco da Gama) irányuló aktuális beruházások és a többi főbb portugál kikötőben (Viana do Castelo, Leixoes, Aveiro, Figueira da Foz, Setubal) folyamatban lévő beruházási projektek véglegesítése növelné e kikötők konténerkezelési kapacitását. A vasút változatlanul nagymértékben kihasználatlan a Spanyolországgal való összeköttetésekben (a kelet-nyugati és az észak-déli folyosón egyaránt). Egy, az Ibériai-félszigetre vonatkozó átfogó terv kidolgozása, amely a spanyol hálózatfejlesztés előnyeinek kiaknázásához magában foglalja a köztes szakaszok, terminálok és összeköttetések azonosítását, valamint a Nemzetközi Vasútegylet szerinti nyomtávolság kialakítása elősegítené Portugália nemzetközi vasúti teljesítményének növelését.

               (24)Az erőforrás-hatékonysággal és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos beruházások hozzájárulnának a hosszú távú fenntartható növekedés megvalósításához. Az éghajlatváltozás káros hatásaira – például az árvizekre és az erdőtüzekre – való felkészülés továbbra is kihívást jelent Portugália számára. A 2020-ra kitűzött energiahatékonysági cél teljesítése továbbra is kihívást jelent, és a 2017-re vonatkozó legfrissebb adatok azt mutatják, hogy az energiafogyasztás egyre nő. Az épületek energiahatékonyságának javítása és a vállalkozások energiafogyasztásának csökkentése terén változatlanul óriási lehetőségek vannak. Az Ibériai-félsziget jobb energetikai összeköttetése fokozottabb versenyt tenne lehetővé, és előmozdítaná a megújuló energia elterjedését.

               (25)A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó uniós alapok programozása hozzájárulhat az ajánlásokban azonosított egyes hiányosságok kezeléséhez, különösen az országjelentés
                  9
                D. mellékletében ismertetett területeken. Ez lehetővé tenné Portugália számára, hogy az azonosított ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat, a regionális különbségeket és a legkülső régiók sajátos helyzetét is figyelembe véve. E beruházások sikerének egyik fontos tényezője az ezen alapok kezelését biztosító nemzeti igazgatási kapacitás megerősítése.

               (26)A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a portugál gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi stabilitási programot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Portugáliának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Portugália fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (27)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi stabilitási programot, és véleményét
                  10
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (28)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi nemzeti reformprogramot és a 2019. évi stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi. Ezek az ajánlások hozzájárulnak az euróövezetre vonatkozó ajánlás, különösen az első, a második és a negyedik euróövezeti ajánlás végrehajtásához is. Az 1. ajánlásban említett költségvetési politikák hozzájárulnak többek között a magas államadóssághoz kapcsolódó egyensúlytalanságok kezeléséhez,

               AJÁNLJA, hogy Portugália 2019-ben és 2020-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.A rendkívüli események miatt engedélyezett átmeneti eltérés engedményét is figyelembe véve teljesítse a középtávú költségvetési célt 2020-ban. A többletbevételeket használja fel az államadósság-ráta csökkentésére. Javítsa az államháztartás minőségét azáltal, hogy előnyben részesíti a növekedést ösztönző kiadásokat, miközben megerősíti az összkiadások ellenőrzését, a költséghatékonyságot és a megfelelő költségvetés-tervezést, különös figyelmet fordítva a kórházi hátralékok tartós csökkentésére. Javítsa az állami tulajdonú vállalatok költségvetési fenntarthatóságát, és közben biztosítson időszerűbb, átláthatóbb és átfogóbb nyomon követést.

               2.Hozzon a munkaerőpiaci szegmentáció kezelésére irányuló intézkedéseket. Növelje a népesség készségszintjét, különösen digitális jártasságukat, többek között azáltal, hogy növeli a felnőttoktatás relevanciáját a munkaerőpiaci szükségletek szempontjából. Növelje a felsőfokú végzettséggel rendelkezők számát, különösen a tudomány és az információs technológia területén. Javítsa a szociális védőháló eredményességét és megfelelőségét.

               3.Állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a kutatást és az innovációt, a vasúti közlekedési és a kikötői infrastruktúrát, az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra való átállást és az energetikai átmenetet, valamint az energiahálózatok összekapcsolásának bővítését, figyelembe véve a regionális különbségeket is.

               4.Tegye lehetővé a nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó biztosítékok gyorsabb behajtását azáltal, hogy növeli a fizetésképtelenségi és behajtási eljárások hatékonyságát. Csökkentse a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív és szabályozásból eredő terheket, főként azáltal, hogy csökkenti az engedélyezést érintő ágazatspecifikus akadályokat. Dolgozzon ki ütemtervet az erősen szabályozott szakmák korlátozásainak csökkentésére. Növelje a közigazgatási és az adóügyi bíróságok hatékonyságát, különösen az eljárások időtartamának csökkentésével.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (8)

                        SWD(2016) 436 final.

                     (9)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (10)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.29.
            COM(2019) 622 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv és az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

                  Az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodás (
                     1
                  ) (a továbbiakban: Interbus-megállapodás) 2003. január 1-jén lépett hatályba. Az Európai Unió az Interbus-megállapodás részes fele (
                     2
                  ).

                  Az Interbus-megállapodás jelenleg az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításra terjed ki.

                  2014. december 5-én (
                     3
                  ) a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az Interbus-megállapodás hatályának az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításra való kiterjesztéséről. A Tanács ugyanezen felhatalmazása alapján a Bizottság tárgyalásokat folytatott egy, az Interbus-megállapodáshoz való csatlakozás lehetőségének a Marokkói Királyságra történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvről is.

                  A Bizottság javaslata alapján a Tanács 2018. július 16-án határozatokat fogadott el mindkét jegyzőkönyv aláírásáról (
                     4
                  ).

                  Az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv (a továbbiakban: a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyv) 20. cikkének (1) bekezdése és az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv) 2. cikke kimondja, hogy: „E jegyzőkönyv Brüsszelben 2018. július 16-tól 2019. április 16-ig áll nyitva aláírásra az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán, amely a jegyzőkönyv letéteményese.”

                  Az aláírásra rendelkezésre álló időszak vége, azaz 2019. április 16. előtt a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyvet az Interbus-megállapodásnak csak egy szerződő fele írta alá, míg a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyvet az Interbus-megállapodásnak négy szerződő fele írta alá.

                  A menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyv a hatálybalépése tekintetében úgy rendelkezik, hogy az Interbus-megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, különösen 27. és 28. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni. A szóban forgó rendelkezések szerint a megállapodást az aláírók saját eljárásaikkal összhangban hagyják jóvá vagy erősítik meg, és a megállapodás a jóváhagyó vagy a megerősítő szerződő felek számára akkor lép hatályba, amikor azt négy szerződő fél, köztük az EU jóváhagyta vagy megerősítette. Az aláírókra való hivatkozás azt jelenti, hogy a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyv csak akkor léphet hatályba, ha azt legalább négy szerződő fél aláírta, majd ezt követően jóvá hagyta vagy megerősítette. A fent említetteknek megfelelően a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyvet az aláírására rendelkezésre álló időszak lejárta előtt csak az Unió írta alá.

                  A Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv úgy rendelkezik, hogy azt az aláírók saját eljárásaikkal összhangban írják alá, hagyják jóvá vagy erősítik meg. Nem rendelkezik azonban olyan szerződő felek csatlakozásáról, amelyek azt nem írták alá és nem hagyták jóvá vagy erősítették meg. A fent említetteknek megfelelően a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyvet az aláírására rendelkezésre álló időszak lejárta előtt az Interbus-megállapodás nem minden szerződő fele írta alá.

                  Így amennyiben a jegyzőkönyvek aláírására rendelkezésre álló időszak nem kerül meghosszabbításra vagy törlésre, az Interbus-megállapodás egyetlen másik szerződő fele sem tudja a jegyzőkönyveket aláírni, majd ezt követően jóváhagyni vagy megerősíteni, és nem válhat azok szerződő felévé. Ez a következő súlyos következményekkel járna: a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyv nem léphetne hatályba, mivel négy megerősítést igényel, míg a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv, melyet az Interbus-megállapodás négy szerződő fele aláírt és jóváhagyott vagy megerősített, hatályba léphetne ugyan, de a nyolc jelenlegi szerződő fél közül csak négyre vonatkozna, ami indokolatlanul bonyolulttá tenné az Interbus-megállapodás egészének irányítását, és gyakorlatilag szinte lehetetlenné tenné a Marokkói Királyság számára, hogy szerződéses viszonyba lépjen az Interbus-megállapodás valamennyi szerződő felével.

                  Továbbá, ha a Marokkói Királyság még az előtt csatlakozik az Interbus-megállapodáshoz, hogy az Interbus-megállapodás valamennyi jelenlegi szerződő fele megerősítette volna a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyvet, ez a gyakorlatban egy új, kisebb Interbus-megállapodást hozna létre a fő megállapodáson belül (az előbbi szerződő felei a Marokkói Királyság és azon szerződő felek lennének, amelyek esetében a jegyzőkönyv hatályba lépett volna, az utóbbié pedig a jelenlegi nyolc szerződő fél, a Marokkói Királyság nélkül). Az Interbus-megállapodás nem rendelkezik ilyenfajta intézkedésről, mely gyakorlatilag lehetetlenné tenné az Interbus-megállapodás irányítását. Ezért helyénvaló lenne a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv 4. cikkét úgy módosítani, hogy a jegyzőkönyv csak azt követően lépjen hatályba, hogy azt valamennyi szerződő fél jóváhagyta vagy megerősítette.

                  Mivel időközben az Interbus-megállapodás egyik szerződő fele, nevezetesen az Észak-macedón Köztársaság megváltoztatta hivatalos elnevezését, célszerű lehet a két jegyzőkönyvet akként is módosítani, hogy azok a szóban forgó szerződő félre annak új elnevezésével hivatkozzanak.

                  A jegyzőkönyvek módosítása nem érintheti a már meglévő aláírások érvényességét.

               2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  A Bizottság nem végzett hatásvizsgálatot, és külső szakértők véleményét sem kérdezte meg az ezen ajánlásban javasolt módosításokkal kapcsolatban, mivel azok nem érintik a két jegyzőkönyv tartalmát.

               3. AZ AJÁNLÁS JOGI ELEMEI

               •Jogalap

                  A jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) és arányosság

                  Az ajánlás nem érinti sem a szubszidiaritást, sem az arányosságot, mivel a kérdés mindenekelőtt az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javasolt ajánlás összhangban van az Unió közös közlekedési és egyéb külső politikáival.

               4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincsenek.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv és az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikkének (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  5
               ,

               mivel:

               (1)Az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodás (a továbbiakban: Interbus-megállapodás) megkötését 2002. október 3-i határozatával a Tanács az Unió nevében jóváhagyta
                  6
               . Az Interbus-megállapodás 2003. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A Tanács 2018 július 16-án elfogadta az (EU) 2018/1195 határozatot
                  7
                és az (EU) 2018/1211 határozatot
                  8
                az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyv), illetve az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv) az Európai Unió nevében történő aláírásáról.

               (3)Az Unió a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyvet 2018. szeptember 24-én, a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyvet pedig 2019. április 11-én írta alá.

               (4)A Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyvet az Unión kívül Bosznia-Hercegovina, Montenegró és Törökország is aláírta. A menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyvet csak az Unió írta alá.

               (5)Az az időszak, amely a két jegyzőkönyv aláírására rendelkezésre állt, 2019. április 16-án lejárt. Annak érdekében, hogy az Interbus-megállapodás azon jelenlegi szerződő felei, amelyek ezt még nem tették meg, aláírhassák és megköthessék a két jegyzőkönyvet, helyénvaló úgy módosítani a jegyzőkönyveket, hogy azok ne írjanak elő olyan konkrét időszakot, amelyben aláírásra rendelkezésre állnak.

               (6)Célszerű volna úgy módosítani a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyvet, hogy az azt követően lépjen hatályba, hogy azt az Interbus-megállapodás valamennyi jelenlegi szerződő fele aláírta és megerősítette.

               (7)Az Interbus-megállapodás egyik szerződő fele, nevezetesen az Észak-macedón Köztársaság megváltoztatta hivatalos elnevezését, és ezt helyénvaló lenne figyelembe venni a jegyzőkönyvek szövegeiben.

               (8) A jegyzőkönyvek 2019. április 16. előtti aláírásai továbbra is érvényesek maradnak.

               (9) A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytasson a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításról szóló jegyzőkönyv és a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv módosításairól,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytasson az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv, valamint az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv módosításairól annak érdekében, hogy az aláírásra rendelkezésre álló időszak tekintetében ne legyen korlátozás, hogy az Interbus-megállapodás egyik szerződő fele esetében figyelembevételre kerüljön az elnevezés megváltozása, és hogy a Marokkói Királyságról szóló jegyzőkönyv hatálybalépése a korábbiaktól eltérő módon történjen.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a(z) [name of the Special Committee to be inserted by the Council] -val/-vel egyeztetve kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 321., 2002.11.26., 13. o.

                     (2)

                        Az Európai Unión kívül az Interbus-megállapodás részes felei a következő országok is: az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, az Észak-macedón Köztársaság, a Török Köztársaság és Ukrajna (a továbbiakban: az Interbus-megállapodás szerződő felei).

                     (3)

                        A Tanács 2014. december 5-i SGS14/15073. sz. levele.

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2018/1195 határozata (2018. július 16.) az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 214., 2018.8.23., 3. o.).A Tanács (EU) 2018/1211 határozata (2018. július 16.) az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 222., 2018.9.3., 1. o.).

                     (5)

                        [ADD REFERENCE]

                     (6)

                        A Tanács 2002. október 3-i határozata az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló Interbus-megállapodás megkötéséről (HL L 321., 2002.11.26., 11. o.).

                     (7)

                        HL L 214., 2018.8.23., 3. o.

                     (8)

                        HL L 222., 2018.9.3., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.29.
            COM(2019) 622 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv és az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               Az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv és az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv módosítására vonatkozó tárgyalási irányelvek

               1.Az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyv és az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírására a 20. cikk (1) bekezdése, illetve a 2. cikk szerint jelenleg rendelkezésre álló, 2019. április 16-ig tartó határidőt meg kell szüntetni.

               2.A „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság” hivatkozás helyébe mindkét jegyzőkönyvben az „Észak-macedón Köztársaság” hivatkozás lép.

               3.Az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus-megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv csak azt követően lép hatályba, hogy azt az Interbus-megállapodás valamennyi jelenlegi szerződő fele megkötötte.

               4.A főtárgyalónak meg kell találnia azt a legmegfelelőbb nemzetközi jogi eszközt, amely révén a módosításokat el kell fogadni. Mindezek nem érinthetik a már meglévő aláírásokat.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.9.
            COM(2019) 407 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók mayotte-i vizekhez való hozzáférése tárgyában az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság között megkötendő megállapodásra irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

               •Az ajánlás indokai és céljai

               A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság között egy, a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajóknak az Európai Unió joghatósága alá tartozó mayotte-i vizekhez és azok biológiai erőforrásaihoz való hozzáférésére vonatkozó új megállapodásról. A Bizottság a hozzáférésre vonatkozó új megállapodásra irányuló tárgyalásokat a Seychelle Köztársasággal kötendő új, fenntartható halászati partnerségi megállapodásra és annak új jegyzőkönyvére vonatkozó tárgyalásokkal párhuzamosan kívánja lefolytatni.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az Európai Tanács 2012. július 11-én elfogadta a 2012/419/EU határozatot
                  1
               , amely 2014. január 1-jei hatállyal módosította Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállását. Az említett időponttól Mayotte nem minősül tengeren túli országnak, illetve területnek, hanem az Unió egyik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke értelmében vett legkülső régiója. Ennek következtében a Mayotte partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizeknek minősül.

               Ennek eredményeként az Európai Unió és a Seychelle-szigetek 2014-ben megállapodást írtak alá, amely biztosította, hogy a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő hajók halászati tevékenységeket végezhessenek a Mayotte partjainál húzódó, Franciaország joghatósága alá tartozó kizárólagos gazdasági övezetben.

               A jelenlegi megállapodás értelmében 8 Seychelle-szigeteki hajó halászhat mayotte-i vizeken; ez a megállapodás 2020. június 6-án hatályát veszti. E megállapodásban egyedüli pénzügyi ellentételezésként a Seychelle-szigetek flottáját üzemeltető hajótulajdonosok által az engedélyekhez és fogásokhoz kapcsolódóan teljesítendő kifizetések szerepelnek, melyeket Franciaország szedi be legkülső régiója, Mayotte javára. Ezeket a bevételeket Franciaország arra fordítja, hogy létrehozza a megfelelő jogszabályi keretet, ellenőrzési tevékenységeket, fizikai infrastruktúrát, és gondoskodjon a megfelelő kapacitás kiépítéséről azért, hogy Mayotte közigazgatási szervei teljesíthessék a közös halászati politika követelményeit. A megállapodás hozzájárul az uniós vizeken folytatott felelősségteljes halászathoz, a halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében.

                  Ennek a megállapodásnak nincs pénzügyi hatása az EU-ra nézve.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az Európai Unió joghatósága alá tartozó mayotte-i vizekhez való hozzáférésre vonatkozó új megállapodás tárgyában a Seychelle-szigetekkel folytatandó tárgyalások összhangban vannak az EU-nak az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokkal összefüggésben folytatott külső tevékenységével, különös tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló uniós célkitűzésekre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) az Unió külső tevékenységéről szóló ötödik része nemzetközi megállapodásokról szóló V. címének 218. cikke, amely meghatározza az Unió és a harmadik országok közötti megállapodások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan, kizárólagos hatáskör.

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A Seychelle-szigetek hajóinak a mayotte-i vizekhez való hozzáférésére vonatkozó megállapodásnak nincs pénzügyi hatása az EU-ra nézve. Mindazonáltal a Bizottság a Seychelle-szigetekkel kötött halászati partnerségi megállapodásnak és annak végrehajtási jegyzőkönyvének utólagos és előzetes értékelése
                     2
                   keretében felülvizsgálta a hozzáférésre vonatkozó megállapodás eddigi működését is.

                  Ennek a 2019-ben végzett értékelésnek a következtetése szerint a mayotte-i vizekhez való hozzáférésről szóló megállapodást a Seychelle-szigetekkel kötött halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó végrehajtási jegyzőkönyvvel együtt meg kell újítani a két szöveg technikai és pénzügyi feltételekre vonatkozó részei közötti összhang javítása érdekében.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Seychelle-szigetekkel kötött halászati partnerségi megállapodás és annak végrehajtási jegyzőkönyve utólagos és előzetes értékelésének részeként konzultációra került sor a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel, egyes nemzetközi civil szervezetekkel, valamint a Seychelle-szigetek halászati közigazgatási szerveivel és civil társadalmi szervezeteivel. A távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület keretében szintén folytak konzultációk a testület 2019. március 27-i ülésén.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A tárgyalások megkezdésére felhatalmazó határozat mellékletében előterjesztett tárgyalási irányelvek szerint a jegyzőkönyvbe indokolt beilleszteni egy, az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezést.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A Seychelle-szigetek hajóinak a mayotte-i vizekhez való hozzáférésére vonatkozó megállapodásnak nincs pénzügyi hatása az EU-ra nézve.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tárgyalások várhatóan 2019 harmadik negyedévében kezdődnek meg.

               •Az ajánlás egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot a Seychelle-szigetek hajóinak az Európai Unió joghatósága alá tartozó mayotte-i vizekhez való hozzáférésére vonatkozó, a Seychelle-szigetekkel megkötendő új megállapodással kapcsolatos tárgyalások megkezdésére és lefolytatására,

                  – az ügyben a Tanács a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának,

                  – a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltak szerint a különbizottsággal egyeztetve folytassa le,

                  – a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók mayotte-i vizekhez való hozzáférése tárgyában az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság között megkötendő megállapodásra irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               emlékeztetve a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2012. július 11-i európai tanácsi határozatra
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel tárgyalásokat kell kezdeni az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő hajók európai uniós vizekhez, nevezetesen a Mayotte partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezethez való hozzáféréséről szóló megállapodás megkötése céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folytasson a Seychelle Köztársasággal a Seychelle Köztársaság lobogója alatt közlekedő halászhajóknak az uniós vizekhez és tengeri biológiai erőforrásokhoz, nevezetesen a Mayotte partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet vizeihez és tengeri biológiai erőforrásaihoz való hozzáférésére vonatkozó megállapodásról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a [a Tanács által kijelölt különbizottság neve]-val/-vel konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 204., 2012.7.31., 131. o.

                     (2)

                  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5e1b1689-7785-11e9-9f05-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-97941423

                     (3)

                        HL L 204., 2012.7.31., 131. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.9.
            COM(2019) 407 final
            MELLÉKLET
            a következő ajánláshoz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók mayotte-i vizekhez való hozzáférése tárgyában az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság között megkötendő megállapodásra irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               Tárgyalási irányelvek

               –A tárgyalások egy, a Seychelle Köztársaság lobogója alatt közlekedő halászhajóknak az uniós vizekhez és tengeri biológiai erőforrásokhoz, nevezetesen a Mayotte partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet vizeihez és tengeri biológiai erőforrásaihoz való hozzáférésére vonatkozó, az Unió és a Seychelle Köztársaság közötti megállapodás megkötésére irányulnak.

               –A Seychelle-szigetek hajóinak az Európai Unió joghatósága alá tartozó mayotte-i vizekhez való hozzáférésére vonatkozó megállapodásnak ezért meg kell határoznia a hozzáférés alapját képező általános keretet, elveket és célkitűzéseket. Tartalmaznia kell egy olyan záradékot, amely hatályon kívül helyezi az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság között a hozzáférésre vonatkozóan megkötött, jelenleg hatályban lévő megállapodást
                  1
               .

               –Annak érdekében, hogy az új megállapodás biztosítsa a felelősségteljes és fenntartható halászat előmozdítását, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem előtt:

               ·hozzáférés biztosítása a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő hajók számára az Európai Unió vizeihez és tengeri biológiai erőforrásaihoz, nevezetesen a Mayotte partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet vizeihez és tengeri biológiai erőforrásaihoz, valamint a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő hajók számára az említett kizárólagos gazdasági övezetben folytatandó halászati tevékenységekhez szükséges halászati engedélyek biztosítása;

               ·a rendelkezésre álló legmegalapozottabb tudományos szakvélemények és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó gazdálkodási tervek figyelembevétele a halászati tevékenységek környezeti fenntarthatóságának biztosítása, valamint a nemzetközi szintű óceánpolitikai irányítás előmozdítása céljából. A halászati tevékenységeknek kizárólag a rendelkezésre álló erőforrásokra kell irányulniuk, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön figyelmet fordítva az érintett állományok nagy távolságra vándorló természetére;

               ·hozzáférés biztosítása a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő hajók számára a tengeri biológiai erőforrásokhoz azokhoz hasonló kritériumok alapján, mint amelyek az uniós flottára az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) illetékességi területén vonatkoznak, valamint az utóbbi néhány évben megfigyelt fejlemények tükrében;

               ·a halászati jogosítványért fizetendő olyan díjak felvétele a megállapodásba, amelyek fedezése kizárólag a hajótulajdonosokat terheli. A Seychelle-szigetek kormánya számára nem írandó elő pénzügyi hozzájárulási kötelezettség;

               ·annak biztosítása, hogy a jegyzőkönyv hozzájáruljon a fenntartható növekedésnek és a tisztességes munkának a halászati tevékenységekkel összefüggésben történő előmozdításához, figyelembe véve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeit;

               ·az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése a jegyzőkönyvbe.

               –A megállapodásban meg kell határozni különösen az alábbiakat:

               ·a megállapodás hatálya alá tartozó halászati terület, amelynek határait fel kell tüntetni a megállapodás mellékletében;

               ·a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók számára biztosítandó halászati lehetőségek kategóriánkénti bontásban; valamint

               ·a Seychelle-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók által a Mayotte partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizeihez és tengeri biológiai erőforrásaihoz való hozzáférés engedélyezése fejében fizetendő díjak, valamint e díjfizetés feltételei.

               –

                     (1)

                        HL L 167., 2014.6.6., 4. o.


title: Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló Bécsi Egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreáli Jegyzőkönyv módosítására irányuló tárgyalásoknak az Unió nevében történő lefolytatásával kapcsolatban a Bizottságnak adott felhatalmazásról

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---documentbreak---  ---pagebreak---