Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC1305

Ajánlás: a Tanács határozata az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett 2005. március 8-i tanácsi ajánlás eredményeként Magyarország által foganatosított intézkedések elégtelenségének 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról  /* SEC/2005/1305 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.10.2005SEC(2005) 1305 véglegesAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett 2005. március 8-i tanácsi ajánlás eredményeként Magyarország által foganatosított intézkedések elégtelenségének 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról(a Bizottság előterjesztése)INDOKOLÁSHáttérinformációA túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a 2005. június 27-i 1056/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi.Magyarország 2004. május 1-jén történt közösségi csatlakozását követően a Bizottság – a 2004 márciusában Magyarország által szolgáltatott adatok és a Bizottság szolgálatainál készült 2004. tavaszi gazdasági előrejelzések figyelembevételével – túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Magyarország ellen, mivel 2003. évi hiánya meghaladta a GDP 3 %-át. A Tanács a Bizottság ajánlására 2004. július 5-én megállapította, hogy Magyarország túlzott hiánnyal rendelkezik, és ezzel egyidejűleg a hiány korrekciója érdekében a 104. cikk (7) bekezdése szerint ajánlást intézett hozzá. Ebben az szerepelt, hogy a magyar hatóságok hozzanak középtávú intézkedéseket azért, hogy a hiány 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen, azzal a hiánycsökkentési pályával összhangban, amelyet a Magyarország 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramjáról szóló, 2004. július 5-i tanácsi vélemény határozott meg. A Tanács különösen azt ajánlotta, hogy a magyar hatóságok 2004. november 5-ig tegyenek hatékony lépéseket a 2005. évre tervezett hiány elérésére előirányzott intézkedések kapcsán.A Tanács 2005. január 18-án a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése alapján a Bizottság ajánlására megállapította, hogy Magyarország nem tette meg a hatékony lépéseket az ajánlás nyomán, és várhatóan nagymértékben túllépi a 2005. évre tervezett hiányt. Magyarország eltéréssel rendelkező tagállam, ami azt jelenti, hogy a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése és 104. cikkének (11) bekezdése rá nézve nem alkalmazható, noha Magyarország köteles elkerülni a túlzott hiányt. Ekképpen Magyarországhoz csak a 104. cikk (7) bekezdése alapján lehet a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti további ajánlásokat intézni.A Tanács a Bizottság ajánlására a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően 2005. március 8-án új ajánlást[1] fogadott el Magyarország számára. Ebben az szerepelt, hogy a magyar hatóságok hozzanak középtávú keretbe foglalt intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiányt 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék. Az ajánlást a Tanács a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramról szóló, 2005. március 8-i tanácsi véleményben meghatározott módosított hiánycsökkentési pálya alapján készítette, és hangsúlyozta hozzájárulását a hiánycsökkentéshez és a külső mérleg javításához. Ez a 2004. és 2008. közötti időszakra az államháztartási hiányokra vonatkozóan a következő éves célokat tartalmazza: a GDP 4,4 %-a, 3,6 %-a, 2,9 %-a, 2,2 % illetve 1,6 %-a[2]. Ezért Magyarország számára a Tanács különösen ajánlotta, hogy 2005. július 8-ig tegyen hatékony lépéseket további, lehetőleg strukturális jellegű intézkedések meghozatalára azért, hogy a 2005. évi hiány ne haladja meg a kitűzött mértéket, azaz a GDP 3,6 %-át[3]. A Tanács azt is ajánlotta, hogy a magyar hatóságok bármely adócsökkentés ütemezését és végrehajtását tegyék függővé a 2004 decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramban feltüntetett tervezett hiány elérésétől. Ezenkívül felkérte a magyar hatóságokat, hogy vállalásuknak megfelelően folytassák a közigazgatási, egészségügyi és oktatási rendszer tervezett reformját, hogy ezzel is javuljon az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, valamint hogy ragadjanak meg minden lehetőséget a költségvetési kiigazítás felgyorsítására.2005. július 13-án a Bizottság az akkoriban rendelkezésre álló információk alapján elfogadott egy a Tanácsnak szóló közleményt[4], amely figyelembe vette a kormány által márciusban és júniusban meghatározott, összesen a GDP 1½ %-ára vonatkozó, a csúszások ellentételezésére irányuló kiigazító intézkedéseket, továbbá a magyar kormány határozott kötelezettségvállalását is arra nézve, hogy szükség esetén további intézkedéseket hajt végre. Mindezt figyelembe véve úgy tűnt, hogy a 2005. évi, a GDP 3,6 %-át kitevő hiánycél elérhető, és a magyar kormány a 2005. március 8-i tanácsi ajánlás nyomán a 2005. július 8-i határidőre megtette a hatékony lépéseket a 2005. évi tervezett hiány elérésére szolgáló intézkedések tekintetében. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében jelenleg nem szükségesek további lépések. Kiemelte azonban, hogy Magyarország költségvetési helyzete továbbra is ingatag. Különösen hangsúlyozta, hogy a 2005. évi hiánycél eléréséhez (i) az összes tervezett intézkedést hatékonyan végre kell hajtani, és (ii) amennyiben az év folyamán túlköltekezés lépne fel, kiegészítő intézkedéseket kell tenni, amire a kormány kötelezettséget vállalt. Ezen túlmenően kiemelte, hogy 2006-ban a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzés eléréséhez fontos kiigazításokra és döntő hatású intézkedésekre lesz szükség, beleértve azt, hogy ésszerű költségvetést kell elfogadni 2006-ra. A közlemény jelezte, hogy amennyiben a későbbiekben mulasztások történnek a tervezett kiigazítás végrehajtása során, úgy a Bizottságnak javasolnia kell a Tanácsnak a költségvetési felügyelet megerősítését és a szükséges intézkedés meghozatalát a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében.A költségvetési helyzetet és a kilátást jelentősen rontó jelenlegi fejleményekA magyar hatóságok 2005. szeptember 20-án a túlzott hiány esetén követendő eljárást illetően benyújtottak egy felülvizsgált értesítést, amely 2005-re a GDP 6,1 %-át kitevő hiányt jelentett be a tervezett 3,6 % helyett, annak ellenére, hogy a makrogazdasági helyzetben nem történt jelentős változás. E felülvizsgált értesítés figyelembe vette, hogy a meglévő és a 2005 végéig építés alatt álló autópályák Állami Autópálya Kezelő Rt-nek (ÁAK) történő tervezett eladása nem tekinthető hiánycsökkentő intézkedésnek, továbbá a közalkalmazottak 13. havi fizetését még abban az évben kell feltüntetni, amelyre vonatkozik, annak ellenére, hogy a következő év elején fizetik ki[5], a 2005-ös hiány ezek miatt a GDP 1,9 illetve 0,1 %-ával romlik. Az értesítés még egy, a GDP 0,5 %-át kitevő kiegészítő csúszást is tartalmazott. A csúszás mintegy fele a HÉA-bevételek csökkenéséből adódik, amely részben politikai lépések következménye[6]. A csúszás másik fele a kiadások túllépésének köszönhető. A kormány arról értesítette a Bizottságot, hogy – korábbi kötelezettségvállalásaival ellentétben – nem áll szándékában kiigazítani ezeket a változásokat. A statisztikai helyreigazításoktól és az elismert kiegyenlítetlen csúszásoktól eltekintve azt is érdemes megjegyezni, hogy a márciusi értesítéshez képest a 2005-re vonatkozó második pilléres nyugdíjrendszer-járulékok a GDP 0,2 %-ával növekedtek (a GDP 1,1 %-áról a GDP 1,3 %-ára), így a GDP 6,1 %-át kitevő hiányra vonatkozóan bejelentett számadat romlása a Tanács 2005. márciusi ajánlásában lévő, a GDP 3,6 %-át kitevő célkitűzéshez képest valójában a GDP 2,7 %-át teszi ki[7]. A 2005. évi eredmény rosszabb lesz, amennyiben további csúszások történnek (ez különösen a kiadási oldalon várható) és azokat nem kompenzálják kiigazító intézkedésekkel. A szeptemberi értesítés szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2005-ben a 60 %-os küszöb alatt marad (57,1 %). Az adósságnak azonban csaknem az egyharmada valutában van megadva, ezért a GDP-hez viszonyított aránya nagyban függ a devizaárfolyamtól.A 2006-os hiány tekintetében a 2005. júliusi közlemény már jelezte, hogy még ha 2005-re teljesülne is a GDP 3,6 %-át kitevő célkitűzés, akkor is nehéz lenne 2006-ra a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzés elérése, különösen figyelembe véve az autópályákhoz kapcsolódó fent említett egyszeri intézkedések lejáratát és a fenti tervezett adócsökkentéseket (az utóbbi intézkedés következtében beálló várható bevételkiesés a becslések szerint a GDP 1,1 %-a). Azonban ekkor még úgy vélték, hogy a kiigazító intézkedéseket a kormány kötelezettségvállalásainak megfelelően meg lehet hozni. A kormány szeptember 30-án benyújtott 2006-ra szóló költségvetési javaslatában a hiánycél a GDP 4,7 %-át teszi ki. Azonban úgy tűnik, hogy ennél a hiánycélnál nem számolták el teljes mértékben a 2005-ben szállítandó katonai repülőgépeket. Az ESA95 számviteli szabályok értelmében ezt a kiadást 2005-re kell elszámolni, bár a tényleges kifizetések nagyrészt később történnek. A felülvizsgált új hiánycél a GDP 5,2 %-át teszi ki (a szállított katonai repülőgépek elszámolásával), ami lényegesen magasabb annál a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzésnél, amelyet a (2004 decemberében aktualizált konvergencia-programot illető tanácsi véleményben és ajánlásban megerősített) a 104. cikk (7) bekezdésén alapuló 2005 márciusi tanácsi vélemény említett. Feltételezve a nyugdíjalap-járulék hasonló növekedését, mint ahogy azt 2005-re nemrégiben bejelentették, az eredeti és az új célkitűzés között fennálló eltérés várhatóan a GDP 2,3 %-ánál is magasabb lesz.Ezen túlmenően még a jelentősen magasabb 2006-os hiánycél is veszélyben van: A 2005. évi magasabb hiányszinten felül (amely tükrözi, hogy az autópályák értékesítése a határozat értelmében nem tartozik a 2005. évi államháztartási bevételbe), amely bázishatást okoz 2006-ra nézve, és azon túl, hogy a katonai repülőgépek megvásárlását az ESA95 szabályok értelmében a szállítás évében kell elszámolni – ez 2006-ban a GDP további 0,5 %-át jelenti –, az alábbi elemek jelentkeznek: (i) az adóreform negatív hatása a bevételre nézve (ami a GDP 1,1 százalékpontját teszi ki), (ii) a „100 lépés” reformprogram keretében a családi pótléknak a GDP 0,4 %-ával történő növelését illető határozat hatása. Mindez arra utal, hogy a hiány 2006-ban jelentősen a felülvizsgált célkitűzés fölé emelkedhet, hacsak nem hoznak kiigazító intézkedéseket. A kormány már jelezte, hogy – az aktualizált konvergenciaprogramban lévő tervekkel ellentétben – a tervezett autópálya-építések kiadását PPP-jellegű keretbe csoportosítaná át, ami által a GDP 1,2 %-ával csökkenne a 2006. évi államháztartási beruházási kiadás, és ez az átcsoportosítás az ESA-szabályokkal összeegyeztethető módon történne. Még akkor is, ha ezen összeegyeztethetőség bebizonyosodik (ami azonban megkérdőjelezné a kiigazítás fenntarthatóságát), a GDP 2 %-át kitevő további kiigazításra lenne szükség annak érdekében, hogy elérhető legyen a felülvizsgált 2006-os hiánycél. A kormány által nemrég elfogadott költségvetés-tervezet azonban nem tartalmaz olyan strukturális jellegű intézkedéseket, amelyek ilyen jelentős csökkentést elősegítenének.Ezen túlmenően mind a 2005., mind a 2006. évre szóló hiánycélok módosítása nyilvánvalóan sérti a márciusi tanácsi ajánlás másik elemét, amely szerint bármely adócsökkentés ütemezését és végrehajtását függővé kell tenni az aktualizált konvergenciaprogramban feltüntetett tervezett hiány elérésétől. A 2006. évi költségvetés nemcsak hogy jelentős adócsökkentést tartalmaz, de a HÉA-csökkentést még előre is hozzák 2005 októberére (a benzin esetében).Következtetés:(i) a magyar hatóságoknak a 2005. márciusi tanácsi ajánlásra – amely 2005-ös hiánycél elérésére irányul – válaszként hozott intézkedése nem bizonyult megfelelőnek, mivel a 2005. márciusi tanácsi ajánlásban megállapított célkitűzéstől várhatóan jelentős eltérést mutat. Ennek oka az autópályák eladásának megfelelő statisztikai kezelése, valamint a GDP ½ %-át kitevő csúszások. A kormány úgy döntött, hogy korábbi kötelezettségvállalásai ellenére nem tesz lépéseket e fejlemények ellen. Megjegyzendő, hogy a 2005. évi 3,6 %-os célkitűzés szerepelt a 2004. decemberi aktualizált konvergenciaprogramban[8], amelyet a Tanács véleményében jóváhagyott.(ii) az aktualizált konvergenciaprogramban és a 2005. márciusi tanácsi ajánlásban lévő 2006-ra szóló célkitűzéstől elálltak a 2006. évre vonatkozó nemrégiben elkészített költségvetésben. Sőt, a jóval magasabb új célkitűzés teljesülése sem biztos;(iii) az adócsökkentések végrehajtása különösen 2006-ban ellentétben áll a Tanács ajánlásával, amely szerint bárminemű adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberben benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak várható elérésétől kell függővé tenni; valamint(iv) mivel Magyarország 2005-ben és 2006-ban lényegesen eltér attól a túlzott hiány 2008-ig történő kiigazítása érdekében – a magyar kormány által – tervezett kiigazítási pályától, amelyet a 2005. márciusi tanácsi ajánlás megerősített, megkérdőjeleződik a kiigazítás hitelessége, a strukturális reformok lassú előrehaladásával pedig tovább mélyül a makrogazdasági egyensúlyhiány.A Szerződés 104. cikke (8) bekezdésének és az 1056/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 1467/97/EK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint, amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy a 104. cikk (7) bekezdésének értelmében tett ajánlásai eredményeként nem foganatosítottak hatékony intézkedéseket, azok megvalósulása céljából határozatot kell hoznia. Ezen megállapítások alapján a Bizottság véleménye szerint a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett 2005. márciusi tanácsi ajánlás eredményeként nem foganatosítottak hatékony intézkedéseket az ajánlásban meghatározott időszakon belül, s javasolja, hogy a Tanács ennek megfelelően határozzon.Ajánlás:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett 2005. márciusi tanácsi ajánlás eredményeként Magyarország által foganatosított intézkedések elégtelenségének a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikkének (8) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:1.  A Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülésére kell törekedniük.2.  A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet[9], amely a túlzott államháztartási hiány korrekciójának további elősegítése érdekében jött létre.3.  Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalása[10] ünnepélyesen felkéri valamennyi részes felet – azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot – a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú és időben történő végrehajtására.4.  A 2004. július 5-i 2004/918/EK határozatában a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban a Tanács úgy határozott, hogy Magyarország túlzott hiánnyal rendelkezik[11].5.  A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács 2004. július 5-én elfogadott egy a magyar hatóságoknak címzett ajánlást[12] is, amelyben felszólítja őket, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint foganatosítsanak középtávú intézkedéseket annak megvalósítása érdekében, hogy 2008-ra a hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP kevesebb mint 3%-ára csökkentsék, a hatóságok által benyújtott, s a Tanács 2004. július 5-i véleményében[13] megerősített konvergencia-programban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban. Ezen ajánlás a magyar kormány számára 2004. november 5-ét jelölte ki határidőül a GDP 4,1%-át kitevő eredeti 2005. évi tervezett hiány megvalósításának érdekében tervezett hatékony intézkedések foganatosítása tekintetében.6.  A 104. cikk (8) bekezdésével összhangban a Tanács a bizottsági ajánlás alapján 2005. január 18-án elismerte, hogy Magyarország a 2004. november 5-i határidőig számos intézkedést hozott a 2004. és 2005. évi államháztartási hiány csökkentésére. Azonban úgy ítélte meg, hogy azok nem elégségesek a célok eléréséhez, és nem tennék lehetővé a 2004. májusi magyar konvergenciaprogram tervezett kiigazítási pályájától való eltérés elkerülését. Ezen túlmenően úgy ítélte meg, hogy a kormánynak a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazítására irányuló kötelezettségvállalását a további költségvetési konszolidáció határozott intézkedéseivel és a strukturális reformok eltökéltebb folytatásával kell alátámasztani. Mindezt figyelembe véve a Tanács úgy határozott, hogy Magyarország 2004. november 5-ig nem hozott hatékony intézkedéseket a 2004. július 5-i ajánlást követően.7.  A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács 2005. március 8-án elfogadott egy második ajánlást[14], amelyet a magyar hatóságoknak címzett, felszólítva őket, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint hogy foganatosítsanak középtávú intézkedéseket annak megvalósítása érdekében, hogy 2008-ra a hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP kevesebb mint 3%-ára csökkentsék, a magyar hatóságok által 2004 decemberében benyújtott, s a Tanács 2005. március 8-i véleményében megerősített aktualizált konvergencia-programban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban. Ezen ajánlás többek között 2005. július 8-át jelölte ki határidőül a magyar kormány számára a GDP 3,6%-át kitevő 2005. évi tervezett hiány megvalósításának érdekében tervezett hatékony intézkedések foganatosítása tekintetében[15].8.  A Bizottság 2005. július 13-án közleményt fogadott el Magyarországról. A rendelkezésre álló információk alapján – amelyek többek közt a kormány által márciusban és júniusban elhatározott, a GDP 1 1/2 %-át kitevő, a csúszásokat kiigazító intézkedésekre és a magyar kormány szükség esetén további intézkedésekre irányuló szilárd kötelezettségvállalására vonatkoztak – megállapítja, hogy a magyar hatóságok hatékony lépéseket tettek a 2005. július 8-i határidőig, habár a helyzet továbbra is ingatag, és a jövőben további intézkedésekre lesz szükség.9.  Azonban az alábbi újabb fejlemények azt támasztják alá, hogy a magyar hatóságok intézkedései nem elégségesek:10.  A tanácsi ajánlásban szereplő (és a 2004. decemberi aktualizált konvergencia-programról szóló 2005. márciusi tanácsi véleményben jóváhagyott), a GDP 3,6 %-át kitevő 2005. évi célkitűzés távolról sem érhető el, és a kormány a korábbi kötelezettségvállalásai ellenére úgy határozott, hogy nem tesz kiigazító lépéseket; ezt megerősíti a magyar hatóságoknak a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó 2005. szeptember 20-i felülvizsgált értesítése, amelyben 2005-re a GDP 6,1 %-át kitevő hiány szerepel. A 2005. évi eredmény további (különösen a kiadási oldalon várható) csúszások esetén tovább romlik, ha azokat sem egyenlítik ki korrekciós intézkedésekkel. Az értesítés szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2005-ben a 60 %-os küszöb alatt marad (57,1 %). Azonban az adósság csaknem egyharmada valutában szerepel, és az árfolyamváltozások függvényében nagyban változhat.11.  Az aktualizált konvergenciaprogramban és a 2005. március 8-án elfogadott tanácsi ajánlásban lévő, 2006-ra szóló, a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzéstől elálltak a hatóságok. Még a 2006. évre vonatkozó költségvetési tervezetben lévő, lényegesen magasabb, a GDP 5,2 %-át kitevő új célkitűzés[16] teljesülése sem biztos, mivel a tervezett adóreform a GDP 1,1 %-ával csökkenteni fogja a bevételeket, és az újonnan elfogadott 2006. évi költségvetés-tervezet nem tartalmaz a kiadásokat jelentősen csökkentő strukturális intézkedéseket.12.  Az adócsökkentések végrehajtása különösen 2006-ban ellentétben áll a Tanács ajánlásával, amely szerint bárminemű adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak várható elérésétől kell függővé tenni.13.  A magyar kormány részéről tervezett és a 2005. március 8-i tanácsi ajánlásban jóváhagyott kiigazítási pályától – amelynek célja a túlzott hiány 2008-ig történő korrekciója – való 2005-ös és 2006-os lényeges eltérés kérdésessé teszi, hogy hiteles-e a korrekció megvalósítása, a strukturális reformok lassú előrehaladásával pedig tovább mélyíti a makrogazdasági egyensúlyhiányt.14.  Az Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban Magyarország hozzájárult a 2005. március 8-i tanácsi ajánlás közzétételéhez,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Taná cs 2005. március 8-i ajánlására adott válaszként Magyarország nem foganatosított elégséges intézkedéseket.2. cikkEnnek a határozatnak a Magyar Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök

[1] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] A számadatok az összehasonlítás érdekében összhangban vannak a 2004. szeptember 23-i Eurostat-határozattal, amely lehetővé teszi a második pillért képező nyugdíjalapok államháztartáson belüli ideiglenes átsorolását a 2007. márciusi költségvetési adatbejelentésig; és amellyel a magyar hatóságok éltek is. Ez a második pillért képező nyugdíjalap-hozzájárulásokat a 2005. máricusi költségvetési adatbejelentésben (felfelé) igazítva, az alábbi értékeken adja meg: 2004-ben a GDP 0.9 %-a, 2005-ben a GDP 1.1 %-a és 2006-2008-ban a GDP 1.2 %-a. Ezeket a számadatokat a 2005 szeptemberi költségvetési adatbejelentés ismét felfelé módosította (lásd 7. lábjegyzet).

[3] A Bizottság szolgálatai ekkor még 2005-re a GDP 4,1 %-át kitevő hiánnyal számoltak.

[4] A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Magyarország által a Szerződés 104. cikke (7) bekezdése értelmében a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti, 2005. március 8-i tanácsi ajánlás nyomán foganatosított intézkedésekről (SEC(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] A Magyar Alkotmánybíróság 2005 szeptemberében ezen áttolást (és azon tényt, hogy a munkájukat 2004 végén befejező közalkalmazottak nem jogosultak 13. havi fizetésre) alkotmányellenesnek nyilvánította.

[6] A GDP mintegy 0,015 százalékpontjának megfelelő bevételkiesés annak a nemrégiben meghozott döntésnek tulajdonítható, hogy a 2006. januárjától alkalmazandó általános HÉA-csökkentést a benzin esetében előrehozzák.

[7] A 2. lábjegyzetben említett, a második pillért képező nyugdíjalapok ideiglenes átsorolását illető hatósági határozattal összhangban a GDP 3,6 %-át kitevő 2005. évi célkitűzést a 2005. márciusban bejelentett, a GDP 1,1 %-át kitevő második pilléres nyugdíjrendszer-hozzájárulás figyelembe vételével számolták ki, míg a 2004. decemberi aktualizált konvergencia-programban szereplő referencia hiánycsökkentési pálya – beleértve a GDP 4,7 %-át kitevő eredeti célkitűzést – a nyugdíjalap-járulék nélkül szerepelt. Amennyiben az aktualizált konvergencia-programban megállapított eredeti célkitűzést össze kívánjuk hasonlítani a nemrégiben bejelentett hiánnyal, a szeptemberben bejelentett magasabb nyugdíjalap-járulékot (amely a GDP 1,3 %-át teszi ki) figyelmen kívül kell hagyni, aminek eredményeként a hiány a GDP 7,4 %-át teszi ki.

[8] Ide tartozik a második pilléres nyugdíjrendszer-hozzájárulás (amely a 2005. márciusi értesítés szerint a GDP 1,1 %-át teszi ki), amelyet a 2004. decemberi aktualizált konvergenciaprogram eredeti célkitűzése (a GDP 4,7 %-a) még figyelmen kívül hagyott.

[9] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

[10] HL L 236., 1997.8.2., 1. o.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (HL L 389/27., 2004.12.30., 27. o.)

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] A GDP 3,8 %-át kitevő korábbi célkitűzéshez képest az eltérés arra vezethető vissza, hogy a második pilléres nyugdíjrendszer-hozzájárulás GDP 0,2 %-kal növekedett a 2005. márciusi költségvetési adatbejelentésben.

[16] Ebben szerepel a katonai repülőgépek vásárlásának egységes számbavétele, ami a GDP 0,5-ával növeli a GDP 4,7 %-át kitevő bejelentett új hiánycélt 2006-ban.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 530 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/288/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/288/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Bizottság ajánlása alapján 2009. december 2-án a Tanács – a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően – a 2010/288/EU határozattal
                  1
                megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2009-re tervezett államháztartási hiány a GDP 5,9 %-a volt, tehát túllépte a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2009-re tervezett bruttó államadósság, amely 2005 óta meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, a GDP 74,5 %-a volt.

               (2)Ugyanazon a napon a Tanács a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet
                  2
                3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Portugáliához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2013 végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács 2010. június 2-át jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

               (3)A portugál hatóságok azon kérése nyomán, amelyben pénzügyi segítséget kértek az Uniótól, azon tagállamoktól, amelyeknek pénzneme az euró, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), a Tanács határozatot hozott a Portugáliának nyújtandó pénzügyi támogatásról. A Bizottság és a portugál hatóságok 2011. május 17-én aláírták a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást
                  3
               . A Tanács az azóta eltelt időszakban – 2012. október 9-én és 2013. június 21-én – a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján két új ajánlást címzett Portugáliához, amelyekben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2014-re, majd 2015-re hosszabbította meg. A Tanács mindkét ajánlásban úgy ítélte meg, hogy Portugália eredményes intézkedéseket tett, azonban olyan előre nem látható, kedvezőtlen gazdasági események következtek be, amelyek jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra. A 472/2013/EU rendelet
                  4
                10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban Portugália mentesült a túlzotthiány-eljárásból fakadó külön jelentéstételi kötelezettség alól, és jelentését makrogazdasági kiigazítási programja keretében nyújtotta be
                  5
               .

               (4)A Szerződés 126. cikke (8) bekezdésének megfelelően a Tanács 2016. július 12-i határozatában megállapította, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán Portugália nem hozott eredményes intézkedéseket. 2016. augusztus 8-án a Tanács a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot fogadott el, amelyben felszólította Portugáliát a túlzott hiány orvoslásához szükségesnek ítélt hiánycsökkentő intézkedések meghozatalára, és a kiigazítás új határidejeként 2016-ot tűzte ki. A Tanács emellett 2016. október 15-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

               (5)2016. november 16-án a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugália a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti, 2016. augusztus 8-i tanácsi határozatnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett.

               (6)A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK rendelet
                  6
                3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

               (7)A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat csak akkor helyezhető hatályon kívül, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzés távlatában nem haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket
                  7
               .

               (8)Portugália 2017. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2017. évi stabilitási program és a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

               –Az államháztartási hiány, miután 2015-ben a GDP 4,4 %-ának (egyszeri intézkedések nélkül számítva a GDP 3,1 %-ának) megfelelő mértékű volt, 2016-ban a GDP 2,0 %-ára (egyszeri intézkedések nélkül számítva a GDP 2,3 %-ára) csökkent. A 2016. évi költségvetési célokkal összehasonlítva a 2016-os hiánycsökkentés főként a folyó kiadások – mindenekelőtt a folyó termelőfelhasználás – visszafogásának (a GDP –0,9 %-a), valamint a tervezettnél alacsonyabb tőkekiadásoknak (a GDP –0,5 %-a) köszönhető, ami jócskán ellensúlyozta az adó- és nem adójellegű bevételeknél egyaránt bekövetkezett kiesést (a GDP 1,1 %-a).

               –A portugál kormány által 2017. április 28-án benyújtott, a 2017–2021 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2017-ben a GDP 1,5 %-ára, majd 2018-ban a GDP 1,0 %-ára csökken. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése 2017-re 1,8 %-os, 2018-ra pedig 1,9 %-os GDP-arányos hiánnyal számol, így a hiány az előrejelzés távlatában a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az előrejelzés nem veszi figyelembe a banktámogatási intézkedések
                  8
                esetleges hiánynövelő hatását, mely intézkedések nem veszélyeztethetik a hiány tartós csökkentését.

               –A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg 2016-ban a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben javult.

               –A GDP-arányos bruttó államadósság a 2015. évi 129,2 %-ról 2016-ban 130,4 %-ra növekedett, ami az adósságnövelő SFA-tételeknek tudható be. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint az elsődleges többletek hatására az adósságráta 2017-ben 128,5 %-ra, majd 2018-ban 126,2 %-ra csökken.

               (9)A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

               (10)A Tanács véleménye szerint Portugáliában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2010/288/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               (11)A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2017-től Portugália a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy Portugáliában megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

               2. cikk

               A 2010/288/EU határozat hatályát veszti.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2010/288/EU határozata (2009. december 2.) a Portugáliában fennálló túlzott hiányról (HL L 125., 2010.5.21., 44. o.).

                     (2)
                  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

                     (3)
                  A Tanács 2011/344/EU végrehajtási határozata (2011. május 17.) a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.).

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 473/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

                     (5)
                  A túlzotthiány-eljárásokkal kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

                     https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

                     (6)
                  A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

                     (7)
                  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által 2016. július 5-én elfogadott útmutatóval összhangban, amely elérhető a következő címen:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm

                  .

                     (8)
                  A Bizottság 2017. március 10-i határozata – SA.47178 – Portugália – a Caixa Geral de Depósitos, S.A. feltőkésítése,

                     http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-556_en.htm


title: Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről�INDOKOLÁS Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről

text:
|

52011PC0183

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.4.7.COM(2011) 183 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről  INDOKOLÁSBEVEZETÉSA globális gazdasági válság során erősen megnövekedett kockázatkerülés miatt visszaeső tőkebeáramlás, az árfolyamra nehezedő nyomás és a költségvetés finanszírozásához szükséges kötvénypiacokhoz való egyre korlátozottabb hozzáférés jellemezte helyzetben a román hatóságok 2009. március 6-án középtávú uniós pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be, és a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) és a Világbanktól is kértek további kiegészítő támogatást. 2009. március 9-én az Európai Bizottság (Bizottság) a Tanács elnökségével közösen bejelentette, hogy az EU az IMF mellett kész részt venni egy összehangolt finanszírozási csomag nyújtásában Románia fizetési mérlege fenntarthatóságának alátámasztása érdekében. Hangsúlyozták azonban, hogy a pénzügyi támogatás feltétele egy kísérő szakpolitikai program végrehajtása. A Bizottságnak és az IMF-nek szándéknyilatkozat formájában 2009. április 28-án elküldött program arra összpontosított, hogy tompítsa a magántőke-beáramlás erős visszaesésének hatásait, ugyanakkor végrehajtsa a külső és költségvetési egyensúlytalanságok megszüntetésére és a pénzügyi szektor erősítésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseket. Az e program által alátámasztott összehangolt finanszírozási csomagot látva, az Európai Bankkoordinációs Kezdeményezés keretében a kilenc legnagyobb, Romániában bejegyzett külföldi tulajdonú bank anyavállalatai kötelezettséget vállaltak arra, hogy Romániában lévő tőkéjüket magas szinten tartják. A 2009. május 4-én jóváhagyott, 11,4 milliárd SDR összegű IMF készenléti megállapodással és a Világbanktól, az EBB-től és az EBRD-től származó, legfeljebb 2 milliárd EUR kiegészítő támogatással összefüggésben 2009. május 6-án az Európai Unió Tanácsa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről és legfeljebb 5 milliárd EUR Romániának nyújtandó középtávú európai uniós pénzügyi támogatásról határozott[1]. 2009. június 23-án az Európai Unió és Románia megkötötték az egyetértési megállapodást, amely meghatározta a programidőszak alatt és az uniós hitel öt részletének folyósítását megelőzően végrehajtandó konkrét szakpolitikai intézkedéseket.2009. október és 2011. február között a Bizottság szolgálatai felülvizsgálati kiküldetéseket hajtottak végre a középtávú európai uniós pénzügyi támogatáshoz csatolt feltételek terén elért előrehaladás értékelésére. E kiküldetések megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós hitel öt részletének folyósítására vonatkozó feltételek nagyjából teljesültek. Az első és az ötödik részlet között az egyetértési megállapodás összesen négy kiegészítéssel bővült, amelyek tükrözik a gazdasági környezet változásainak, valamint további strukturális reformintézkedéseknek a hatását.A Bizottság szolgálataival és az IMF tisztviselőivel egy 2011. január 25-től február 8-ig tartó bukaresti látogatás során folytatott átfogó megbeszéléseket követően a román hatóságok 2011. február 17-én legfeljebb 1,4 milliárd EUR középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be, amely tovább támogatná a kormány gazdasági reformprogramját. Az előzőhöz hasonlóan az új támogatáshoz egy Románia által szintén elővigyázatosságiként kezelt, 3,09 milliárd SDR összegű IMF készenléti megállapodás, valamint a Világbanktól származó hitelek társulnak. Ezáltal a közösen nyújtott elővigyázatossági támogatás megfelelően kezelné a Románia fizetési mérlegét fenyegető még mindig fennálló komoly veszélyeket, és a Románia, valamint uniós fő kereskedelmei partnerei gazdasági és pénzügyi stabilitását érintő, kapcsolódó kockázatokat.MAKROGAZDASÁGI MUTATÓK ÉS KILÁTÁSOKA GDP 7,1 %-os visszaesését, majd 2010-ben további 1,3 %-os csökkenését követően halmozódnak a hangulat és a tevékenység élénkülésére mutató pozitív jelek. A legutóbbi felmérési adatok megerősítik a gazdasági hangulat javuló tendenciáját. Az ipari termelés 2010-ben 5,5 %-kal fokozódott. Ugyanígy az új ipari megrendelések száma 2010 második felében az előző évhez képest átlagosan körülbelül 25 %-kal emelkedett. Az export egészséges mértékben nőtt tovább (2010-ben 27,3 %-kal RON értéken kifejezve). Míg az építési tevékenység erőteljesen javult 2010 decemberében, a kiskereskedelem még mindig érzi a héaemelés és a közszektorbeli bércsökkentés hatását. A szerény bérnövekedés (az átlagos havi nettó bér decemberben az előző évihez képest 1,3 %-kal emelkedett) munkaerő-piaci javulást jelez, és támogatni fogja a fogyasztást. A regisztrált munkanélküliek száma ugyan tovább csökkent 2011. januárban, de a munkanélküliségi ráta a munkanélküliekre vonatkozó új nyilvántartásba-vételi kötelezettség hatását tükrözve valószínűleg emelkedik az év első felében.A gazdaság 2011-ben várhatóan fordul, a reál-GDP az előrejelzések szerint 1,5 %-kal növekszik. A külső kereslet növekedése és a feldolgozóiparban a 2008-as történelmi csúcsot megközelítő kapacitás-kihasználtsági ráták mellett a vállalati beruházás várhatóan fellendül a 2009. és 2010. évi súlyos visszaesés után. Az erőteljes export és az ipari megrendelések megugrása várhatóan megerősíti a vállalatokat beruházási szándékukban, még ha a kockázati felár némileg magas is marad. A lakóingatlan-építés valószínűleg visszafogott marad, mivel a hitelezési tevékenység mértéke alacsony, a lakóingatlanok árai pedig az előrejelzések szerint tovább stabilizálódnak. A háztartások fogyasztása – miután 2009-ben és 2010-ben jelentős mértékben csökkent – várhatóan lassan növekszik ebben az évben, amit a közszféra béreinek felfelé történő kiigazítása (+15 %, a 2010. júliusi 25 %-os csökkentés után), valamint az erőteljesen fellendülő tevékenységű iparban megvalósuló kiigazítás támaszt alá. Az jelentősebb fellendülést gátolja a folytatódó költségvetési megszorítás, a magas adósságszolgálat/jövedelem arány, és a háztartási hitelek korlátozott növekedése a lakossági banki ágazatban a nem teljesítő hitelek magas aránya miatt. A reálgazdaság növekedése 2012-ben az előrejelzések szerint 4 % lesz. A növekedés várhatóan fokozatosan egyre szélesebb körű lesz, és a hazai kereslet döntő szerepet játszik a gazdaság élénkítésében. A magánfogyasztási kiadások valószínűleg gyorsabban emelkednek a háztartások javuló mérlegének köszönhetően, ami a további bér- és foglalkoztatásnövekedéssel magyarázható.Az infláció 2010. decemberben a közvetett adók jelentős emelése mellett 8,0 %-on tetőzött (az előző évhez képest). Ez jóval meghaladta a Román Nemzeti Bank által 2010 végére kitűzött, 3,5 % ±1 százalékpontos inflációs célt. 2010 első felében az inflációt elsősorban a dohány jövedéki adójának emelése és a magasabb üzemanyagárak tartották fent – az éves infláció átlagosan 4,5 % volt, míg a változatlan adók melletti HICP infláció épp csak 2 % körül mozgott. A harmadik negyedévben a héaemelés és az élelmiszerárak növekedése folytán az infláció 7,5 %-ra emelkedett. Az infláció 2011 második felében várhatóan fokozatosan – a közvetett adók emeléséhez kapcsolódó árhatások gyengülésével – visszatér a Román Nemzeti Bank célsávjához (3,0 % ± 1 százalékpont).A Román Nemzeti Bank 2010 májusa óta stabilan tartotta az irányadó kamatlábat. Mindazonáltal a bankközi piacon rendelkezésre álló bőséges likviditás az utóbbi hónapokban a Román Nemzeti Bank irányadó kamatlábánál sokkal alacsonyabb szinten tartotta a rövid távú kamatlábakat. A pénzpiaci ráták csökkenése ellenére a magánszektorbeli hitelnövekedés makacsul gyenge marad a kedvezőtlen ciklikus feltételek és a szigorúbb banki hitelezési előírások miatt. A monetáris politika továbbra is komoly kihívásokkal szembesül. Az inflációs célok ismételt túllépése ronthatja a Román Nemzeti Bank hitelességét – jóllehet a közelmúltbeli áremelkedések nagy része a közvetlen ellenőrzésén kívül esett. A héához kapcsolódó hirtelen inflációnövekedés lehetséges másodlagos hatásai miatt indokolt volt, hogy a Román Nemzeti Bank 2010 második felében óvatosan közelítette meg a monetáris könnyítés kérdését. A Román Nemzeti Bank folytatja aktív kommunikációs politikáját az inflációs várakozások jobb megalapozása érdekében.ÁLLAMHÁZTARTÁSA 2010. évi, pénzforgalmi szempontú költségvetési hiány a GDP 6,5 %-a volt, ami jobb a GDP 6,8 %-át kitevő hiánycélnál. A bevételek 7,2 %-kal növekedtek 2010-ben, tükrözve a héakulcs 24 %-ra való emeléséből, valamint a jövedéki adókból és a 28,2 %-os növekedést mutató nem adójellegű bevételekből származó többletjövedelmet. Ezzel szemben a nyereségadóból származó bevételek 2010-ben 17,4 %-kal visszaestek, ami a válság késleltetett hatásának következménye. Emellett a társadalombiztosítási járulékok és a jövedelemadó szintén csökkent, 4,5 %-kal, illetve 3,2 %-kal. Az egyéb transzferek, a szociális támogatás és az áruk és szolgáltatások terén mutatkozó növekedések miatt a nominális kiadások 2010-ben 4,2 %-kal emelkedtek. Ez utóbbit részben magyarázza az egészségügyi ágazat hátralékainak 2 milliárd RON-t kitevő, szeptemberi kifizetése. A fő kiadáscsökkentésekre a tőkekiadások terén került sor, amelyek 2010-ben 11,7 %-kal csökkentek, ezt követik a személyzeti kiadások, 8,6 %-os visszaeséssel, és a támogatások, amelyek 6,7 %-kal voltak alacsonyabbak.A Bizottság szolgálatainak előrejelzései alapján Románia teljesítette az ESA szerinti 2010. évi hiánycélt is, de ezt a következő hónapokban meg kell erősíteni. Meg kell jegyezni azonban, hogy miután az Eurostat 2010. szeptemberben és 2011. áprilisban számos állami tulajdonú vállalatot az államháztartási szektorba sorolt át, ez az érintett állami tulajdonú vállalatok hiányának megszüntetéséig legalább a GDP 0,5 %-át kitevő hiánynövelő hatással jár. A 2011. évi költségvetési teljesítménytől függően ez szükségessé teheti a 2011. évi hiánycél kiigazítását, az említett fejlemény figyelembevétele érdekében. Ugyanezen okból további erőfeszítésekre lehet szükség annak biztosításához, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti tanácsi ajánlásokkal összhangban 2012-ig elérjék az ESA szerinti, a GDP 3 %-a alatti hiányt.A belföldi fizetési hátralékok 2010 végére lecsökkentek, és a hatóságok elkötelezték magukat amellett, hogy ezeket 2011 folyamán alacsony szinten tartják. A belföldi (90 napnál régebbi) fizetési hátralékok állománya a 2009 végi 1,6 milliárd RON-hoz (a GDP 0,3 %-a) képest 2010 végén 1,1 milliárd RON-ra csökkent (a GDP 0,2 %-a). A hátralékok főként önkormányzati szinten jellemzők (a hátralékok teljes állományának 2010 végén megközelítőleg 84 %-a), és kisebb mértékben az egészségügyi ágazatban, beleértve a kórházakat. Bár az önkormányzati hátralékokat nehéz ellenőrizni, egy 2011. január 1-jén hatályba lépett, az önkormányzati pénzügyekről szóló új törvény segíthet ebben. Az egészségügyi ágazat 2 milliárd RON összegű (a GDP 0,4 %-a) hátralékainak 2010. szeptemberi kifizetését követően az egészségügyi ágazatban alacsony szinten tartották a hátralékokat, a kórházak kivételével.Az egészségügyi ágazat további reformja elengedhetetlen ahhoz, hogy megakadályozzák ezen a területen a hátralékok újbóli, tartós megjelenését. A cél olyan hatékony egészségügyi rendszer kialakítása, amely a rendelkezésére álló költségvetési keretek között működik. A jelenleg meghozott és a még meghozandó intézkedések közé tartozik a rászorultsági alapú társfinanszírozási rendszer bevezetése, az egészségbiztosítás alap és az összes kórház közötti kötelező szerződéskötés megszüntetése, és az államilag biztosított juttatáscsomag reformja, amelynek célja a nem alapvető egészségügyi szolgáltatások fedezésének kizárása. A Világbank ezeken a területeken jelenleg és a jövőben is technikai segítséget nyújt. A pénzügyminisztérium ezenkívül figyelni fogja a kórházi költségvetések összesített számadatait annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek az államháztartás programozott kiadásaival. Ha nincs meg az összhang, a minisztérium az egészségügyi minisztériummal együtt lépéseket tesz annak megelőzése érdekében, hogy a kórházak szintjén újból hátralékok halmozódjanak fel.A hatóságok továbbra is elkötelezettek amellett, hogy 2011-ben pénzforgalmi szempontból a GDP 4,4 %-ának megfelelő (az ESA szerint a GDP 5 %-a alatti) költségvetési hiányt érnek el. Elfogadták és törvénybe iktatták a 2011. évi költségvetést, valamint a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiát. Bevételi oldalon a fő adók változatlanok maradnak, így biztosítják az előrejelezhetőséget. Kiadási oldalon a költségvetés továbbra is tartja a bérkiadások 39 milliárd RON-t kitevő felső határát, kivéve a hadsereg társadalombiztosítási járulékait (1,6 milliárd RON), amelyet az új nyugdíjtörvény eredményeképp ettől az évtől kezdve az állam fizet. Miután a közszféra béreit 2010 közepén átmenetileg, sürgősségi jelleggel 25 %-kal csökkentették annak érdekében, hogy a költségvetési hiány visszaálljon a pályájára, az állami alkalmazottak bérei a 2010. decemberi szintjükhöz képest 15 %-kal emelkedtek. Ezt az emelkedést azonban ellensúlyozta a 13. havi bér és az ünnepi bónusz megszüntetése. Ezen túlmenően az állami szektor alkalmazottainak számát további 20 000 fővel csökkentették ahhoz képest, amire szükség lett volna az átfogó bérkiadások szintjének betartásához. A 2011. évi költségvetésben foglalt többi intézkedés közé tartozik a nyugdíjak befagyasztásának fenntartása, az állami foglalkoztatásban folytatódó létszámcsökkentések – ami azt jelenti, hogy 7 távozó dolgozóból csak egyet helyettesítenek –, valamint a fűtési támogatások megszüntetése. Jelentős megtakarítást eredményezhet továbbá a nyugdíjrendszer reformja az egységesített bértörvénnyel és az egészségügyi ágazat átalakításával együtt.2012 vonatkozásában a hatóságok elkötelezettek maradnak amellett, hogy az ESA szerinti hiányt a GDP 3 %-a alá csökkentik, de kiegészítő intézkedésekre lesz szükség. A Bizottság 2010. őszi gazdasági előrejelzése változatlan politikát feltételezve már jelezte, hogy a GDP 0,5 %-át kitevő további erőfeszítésre lesz szükség. Mindazonáltal még jelentősebb intézkedésekre lehet szükség amiatt, hogy a veszteséges állami tulajdonú vállalatokat átsorolták az államháztartási szektorba; ezáltal a teljes kiegészítő kiigazítási erőfeszítés valószínűleg a GDP 1 %-a körül lesz. Figyelni kell majd a többek között a bérekre és a bónuszokra vonatkozó, továbbra is fennálló kiadási korlátozásokat is.A javasolt elővigyázatossági program céljai közt szerepel a költségvetés-irányítási rendszer további megerősítése is. A költségvetési felelősségről szóló törvény végrehajtása és a középtávú költségvetési stratégia elfogadása segít majd a költségvetés-tervezési folyamat javításában. A tőkekiadások tervezéséhez továbbá központi kormányzati szintű szigorítás szükséges. Bár Románia állami tőkekiadásainak költségvetése igen jelentős mértékű szokott lenni (2011-re a GDP 7,2 %-át tartották fent erre a célra), ennek igen kevés a látható eredménye, ami arra enged következtetni, hogy a tőkekiadások nem igazán voltak hatékonyak. Emellett nagy számban indultak olyan beruházási projektek az elmúlt években, amelyek befejezéséhez nem voltak biztosítottak a szükséges források. Ennek következtében a tőkekiadásokra jelenleg rendelkezésre álló források (túl) nagy számú befejezetlen projekt között aprózódtak fel. A miniszterelnök vezetésével egy munkacsoport összeállítja azon prioritást élvező projektek jegyzékét, amelyek a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált költségvetési stratégiában meghatározott kereten belül a következő 3–5 évben finanszírozáshoz jutnak. Ezen túlmenően a költségvetési minisztériumban az állami beruházásokat megfigyelő egység megerősítése és a minisztérium által kezelt tőkeberuházási adatbázis fejlesztése révén javul a beruházási projektek megfigyelése és értékelése a központi kormányzat szintjén. Szükség lehet a többi uniós tagállamtól származó esetleges technikai segítségnyújtásra is. A költségvetési minisztérium negyedévente jelentést nyújt be a kormánynak a folyamatban lévő és a tervezett beruházási projektekről, a kormány pedig megvitatja ezt a jelentést és intézkedéseket hoz a potenciális költségvetési csúszások, és a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó minden egyéb probléma kiküszöbölésére. Végül, a tőkekiadásokat a teljes mértékben hazai finanszírozású beruházásokról fokozatosan átalakítják uniós társfinanszírozású beruházásokra, ami az uniós források felhasználásának javításához is hozzájárulhat.PÉNZÜGYI PIACOKA román pénzügyi piacok 2010 közepe óta szilárd teljesítményt mutattak, bár a helyzet továbbra is sérülékeny. Az euróövezeti periféria folytatódó turbulenciáinak láthatóan csak kevés közvetlen hatása volt a román piacokra. A pénzügyi nyomás a globális piaci hangulat élénkülésével egyidejűleg és bizonyos mértékig az EU és az IMF által Románia számára biztosított újabb programmal kapcsolatos várakozásoknak köszönhetően enyhült. Az elmúlt hónapokban az árfolyam stabil volt, és 4,20–4,30 RON/EUR közelében maradt. Az állami kötvényekre vonatkozó hitelnemteljesítési csereügyletek felárai a 2010 közepén elért 400 bázispont feletti tetőzés után 2010 októbere óta 300 bázispont körül mozognak (alacsonyabban, mint Görögország, Írország, Portugália és Magyarország esetében). A BET tőzsdeindex 2010 negyedik negyedévében nagyrészt alacsony volt, de januárban újra emelkedni kezdett. A hazai egyéves kincstárjegy-aukciók hozama 2011. januárban és februárban éves szinten jóval 7 % alá csökkent, ami a költségvetés számára alacsonyabb refinanszírozási költségeket jelent, mint 2010 nagy részében. A banki ágazat nyereségessége megsínylette az eszközminőség romlását. A nemteljesítő hitelek aránya 2010 végére 11,9 %-ra emelkedett, a 2009. végi 7,9 %-hoz képest. Az értékvesztett eszközök ezen tendenciái miatt a banki ágazat nyereségességének visszaesése az év végére nettó veszteségben csúcsosodott ki (azaz a tőkemegtérülés negatív, –1 % volt). Mindazonáltal a bankok elegendő tőketartalékot tartottak fenn, a rendszer tőkemegfelelési aránya 14 % felett maradt. Annak ellenére, hogy a kitettségre vonatkozó kötelezettségvállalás a 2009. márciusi referenciaszinthez képest 2010. októberben 95 %-ra csökkent, a bécsi Európai Bankkoordinációs Kezdeményezésben részt vevő anyabankok a 2009. márciusi szinthez közel tartották kitettségüket (2011. január végén 98 %).FIZETÉSI MÉRLEG ÉS KÜLSő FINANSZÍROZÁSI IGÉNYA folyó fizetési mérleg hiánya 2010-ben elérte a GDP 4,2%-át. A magántőke beáramlása fokozatosan erősödött. Ez lehetővé tette a külföldi valutatartalékok vártnál gyorsabb felhalmozását, amelyek most biztonságos szinten vannak (a rövid lejáratú adósság 130 %-a körül). A makrogazdasági alapforgatókönyv szerinti jelenlegi előrejelzések alapján a külső adósság fenntarthatósága nincs veszélyben a programidőszak alatt.Negatív sokkhatás esetén Romániának akár további 5 milliárd EUR finanszírozásra is szüksége lehet. Egy ilyen kedvezőtlen forgatókönyv bekövetkezése esetén Románia nem lenne képes teljes mértékben fedezni külső finanszírozási szükségleteit a rendelkezésére álló finanszírozási forrásokból, nagyrészt a közvetlen külföldi tőkebefektetések beáramlásának visszaesése és az adósságtörlesztés alacsonyabb refinanszírozási mértéke miatt, főként a bankok esetében. Ebben az alternatív esetben a fennmaradó finanszírozási szükségleteket az uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás aktiválásával kellene fedezni (az IMF-támogatással együtt). Az alternatív forgatókönyv, amelynek kidolgozására az IMF tisztviselőivel szoros együttműködésben került sor, alátámasztja a nemzetközi pénzügyi támogatásból fedezendő 5 milliárd EUR körüli kiegészítő finanszírozási szükségletet.Noha a gazdasági válság segített a gazdasági egyensúlytalanságok felhalmozódásának visszafordításában, azok nem szűntek meg. A folyó fizetési mérleg a 2008. évi 11,4 %-hoz képest 2010-ben a GDP nagyjából 4,2 %-ára szűkült. A hitelezés növekedése megakadt, az építési tevékenység pedig kétszámjegyű mértékben esett vissza az elmúlt két évben. Az infláció továbbra is magas. A bérek erőteljes csökkenése, különösen az állami szektorban, és a valuta 2010. évi további leértékelése azonban versenyképesebb árakhoz segítette Romániát. A hatóságok által elfogadott intézkedésekkel sikeresen a 2010-re megállapított cél alá szorították a költségvetési hiányt. A folyó fizetési mérleg hiánya és az államháztartási hiány (ikerdeficit) azonban továbbra is viszonylag magas. Sőt, a külföldi hitelfelvétel folyamatos növekedése is kockázatot jelenthet. Ez azt jelenti, hogy továbbra is fennállnak a Románia fizetési mérlegének fenntarthatóságát komolyan fenyegető makroszintű egyensúlytalanságok.A FIZETÉSI MÉRLEGET SEGÍTő MECHANIZMUS ÚTJÁN NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS A NEMZETKÖZI SEGÍTSÉG RÉSZEA fizetési mérleget sújtó komoly nehézségek továbbra is magas kockázata fényében, és azzal a feltétellel, hogy a román hatóságok határozottan elkötelezik magukat egy nagyszabású fiskális, pénzügyi és strukturális kiigazítási program végrehajtása mellett, a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal 2011. március 3-án folytatott konzultációt követően azt ajánlja, hogy a Tanács a Szerződés (EUMSZ) 143. cikke értelmében fogadjon el határozatot a kölcsönös segítségnyújtás folytatásáról. A fizetési mérleg fenntarthatóságát komolyan fenyegető, fennmaradó veszélyek kezelése érdekében a román kormánynak végre kell hajtania gazdasági programját.Ezenkívül a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően azt javasolja, hogy a Tanács fogadjon el határozatot a román fizetési mérleg fenntarthatóságának alátámasztása érdekében Romániának nyújtandó, legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű középtávú uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról[2]. A javasolt elővigyázatossági támogatás 2013. március 31-ig lenne aktiválható.Az adott körülmények, azaz a még mindig csökkenő tőkebeáramlás, a továbbra is magas fiskális és külső egyensúlytalanság miatt célszerűnek tűnik, hogy Románia a tagállamok számára rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásban részesüljön. Noha a jelenlegi piaci körülmények között Románia nem szándékozik a rendelkezésre bocsátott források folyósítását kérni sem az IMF-től, sem az EU-tól, az elővigyázatossági támogatás elősegíti a költségvetési és a külső hiány továbbra is rendezett kiigazítását.A támogatás hitelességet biztosít a kormány gazdasági programjának, beleértve a folytatódó költségvetési kiigazítást, a pénzügyi piaci reform konszolidálását és a termék- és munkaerő-piaci reformokra fordított fokozott figyelmet, valamint az uniós strukturális alapok fokozott felhasználását. A gazdasági program végrehajtása erősíti Románia növekedési potenciálját, aminek pozitív hatással kell lennie a román valuta, a RON külső értékére, csökkentve ezáltal a vállalati és háztartási mérlegekre gyakorolt negatív hatások valószínűségét. Ennek fejében a gazdaságélénkülésnek fenntarthatóbbnak kell lennie és a banki ágazatban javulnia kell az eszközminőségnek, ami újra forrásokat szabadít fel az új beruházások számára.Noha az elővigyázatossági támogatás arra a tényre utal, hogy normál piaci körülmények között Románia további hivatalos támogatás nélkül képes fedezni finanszírozási szükségleteit, a román fizetési mérleg fenntarthatóságát 2013 első negyedévéig komolyan fenyegető negatív kockázatokra megfelelő válasznak tekinthető az előirányzott, összesen legfeljebb 5 milliárd EUR elővigyázatossági hitel, mivel a javasolt, Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR uniós elővigyázatossági támogatáshoz 3,09 milliárd SDR (Románia IMF-kvótájának 300 %-a, nagyjából 3,6 milliárd EUR) összegű elővigyázatossági készenléti megállapodás útján nyújtott IMF-támogatás társul. A Világbank továbbra is biztosítja a korábban vállalt 400 millió EUR összegű támogatást fejlesztési hitelprogramja keretében, valamint a 750 millió EUR összegű támogatást a szociális támogatások és az egészségügy reformjának eredményalapú finanszírozása keretében.Az uniós elővigyázatossági pénzügyi segítséggel a román hatóságok átfogó gazdasági program végrehajtása iránti, továbbra is egyértelmű elkötelezettségét támogatják. A program teljes mértékben megjelenik a román konvergenciaprogram aktualizált változatában, valamint Románia nemzeti reformprogramjában. Az európai uniós hitel részleteinek folyósításához kapcsolódó konkrét gazdaságpolitikai feltételeket a Bizottság és a román hatóságok között megkötendő egyetértési megállapodásban fogják rögzíteni; a feltételek főbb elemei a következők:A: Költségvetési konszolidációA költségvetési konszolidáció létfontosságú elem marad a reformprogramban, amely alapján a költségvetési hiány 2011-re pénzforgalmi alapon a GDP 4,4 %-ára csökken (az ESA szerint a GDP 5 %-a alá), majd 2012-re az ESA szerint a GDP 3 %-a alá, azaz megszűnne a túlzott hiány. A program felgyorsítja továbbá a kormányzati kifizetési hátralékok csökkentésére irányuló erőfeszítéseket, központi és önkormányzati szinten egyaránt. Meg kell erősíteni azon állami tulajdonú vállalatok pénzügyi beszámolási rendszerét, amelyeket az államháztartás alá soroltak vagy esetleg sorolnak át, annak érdekében, hogy lehetővé váljon pénzügyi helyzetük havi szintű nyomon követése, beleértve fizetési hátralékaik állományát, ez utóbbi fokozatos csökkentésének céljával. Az állami bérkiadások felső határa 2011-ben 39 milliárd RON marad (kivéve a hadsereg 1574 millió RON-t kitevő társadalombiztosítási járulékait, ami az új nyugdíjtörvény alkalmazásából ered), és be kell tartani a 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiában meghatározott vonatkozó korlátokat.B: Költségvetés-irányítás és strukturális költségvetési reformAz államháztartás igazgatása és ellenőrzése terén az IMF és a Világbank által biztosított, folyamatban lévő technikai segítségnyújtás komolyan javítja a költségvetés-irányítást. Ide tartozik a személyzet képzése, valamint a központi kormányzati költségvetés- és kiadáskezelés teljes informatikai infrastruktúrájának újjáalakítása is. A gazdasági program gondoskodik arról, hogy az állami beruházások prioritásainak meghatározása jobb legyen, és javítani kell az állami beruházási projektek tervezését, megfigyelését és értékelését is. A gazdasági program számos ez irányú intézkedést tartalmaz, többek között egy projektadatbázis létrehozását, a tőkeberuházások tervezésére és megfigyelésére szolgáló kapacitások bővítését a miniszterelnöki hivatalban, illetve a pénzügyminisztériumban. A fizetési hátralékok ismételt felhalmozódásának elkerülése érdekében az egészségügyi minisztérium alá tartozó kórházak költségvetését szorosan figyelemmel kíséri a pénzügyminisztérium. A román hatóságok folytatják az adósságkezelési stratégia éves alapú – azaz e program alapján 2011. december végi és 2012. december végi – felülvizsgálatát és frissítését.C: A pénzügyi ágazat szabályozása és felügyeleteA pénzügyi ágazatban a hatóságok biztosítják, hogy az adósság/tőke csereügyletek prudenciális kezelése ne vezessen a hitelintézetek pénzügyi helyzetének gyengüléséhez. A nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok 2012-től való bevezetésének előkészítése érdekében a hatóságok olyan prudenciális szűrőkre vonatkozó javaslatokat dolgoznak ki, amelyek célja a hitelveszteségekre képzendő értékvesztés, a szolvencia és a tartalékok prudenciális megközelítésének megőrzése. A pénzügyi stabilitás megerősítéséhez jelentősen hozzájárul a hitelezési fegyelem megőrzése és az adósoknál az erkölcsi kockázat elkerülése. A kormány ezért továbbra sem fogad el olyan jogalkotási kezdeményezéseket (mint a személyes csődről szóló törvény), és nem támogatja a követelésbehajtási törvény olyan rendelkezéseit, amelyek aláásnák a hitelezési fegyelmet. A hatóságok ezenkívül megteszik az ahhoz szükséges módosításokat, hogy a biztosítók csődjéről szóló törvény rendelkezései megfeleljenek a fizetésképtelenségről szóló általános törvénynek és a biztosítási tevékenységről és a biztosításfelügyeletről szóló törvénynek.D: Monetáris politikaA monetáris politika továbbra is az árstabilitásra és a Román Nemzeti Bank által kitűzött inflációs célok (2011 végén és 2012 végén 3,0 % ±1 százalékpont) megvalósítására irányul.E: Strukturális reformokA román kormány gazdasági programja erőteljesen összpontosít a termék- és munkaerő-piaci reformra, e piacok működésének javítása céljából, hogy ezáltal külső sokkhatás esetére rugalmasabbá váljon a román gazdaság, valamint hosszú távú növekedési potenciáljának megerősítése céljából. A program strukturálisreform-tervei bekerülnek Románia esedékes nemzeti reformprogramjába, és segítenek Romániának az Európa 2020 növekedési stratégia keretében meghatározott nemzeti céljai elérésében.Az energiaágazat vonatkozásában a program előirányozza a villamos energia és a gáz ármegállapításának és kereskedelmének deregulációját azzal a céllal, hogy fokozza a piaci hozzáférést és a szállítási kapacitást, és hogy hozzájáruljon egy teljes mértékben működőképes, integrált és összekapcsolt belső villamosenergia- és gázpiac kialakításához, ahogyan arra az Európai Tanács 2011. február 4-én emlékeztetett. A program tervei közt szerepel egy erős és független energiaügyi szabályozó hatóság létrehozása, amely képes a harmadik energiacsomagban meghatározott feladatai és kötelezettségei teljesítésére. A szénágazat szerkezetátalakítási tervéről értesítik majd a Bizottságot. A program tartalmazza a vasúti ágazat átfogó reformját, amelynek célja az utasszállítási szolgáltatások nyújtása és a vasúti infrastruktúra tervezése terén nagyobb hatékonyság elérése, amellett, hogy az ágazat a nem utasszállítás (teherszállítás) számára is vonzóbbá válik. A reformot a vasúti ágazat egy erős és független szabályozó hatósága segíti.A köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó román jogi keretet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy biztosított legyen az uniós közbeszerzési irányelvekkel való teljes összhangja. Továbbá el kell végezni a közbeszerzési környezet felülvizsgálatát. A program előirányozza a szolgáltatási irányelvben előírt, működő egyablakos ügyintézési pont létrehozását, amely segíti a vállalkozásokat a romániai letelepedéshez, vagy a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó összes adminisztratív eljárásban, és megszünteti a kiskereskedelmi üzletek létrehozására vonatkozó korlátokat.A program a munka törvénykönyvének módosítása révén – amelyet várhatóan 2011-ben hagynak jóvá – folytatja a munkaerőpiac reformját, és karcsúsítja a bérszabályozásért felelős intézményeket. A munkaerőpiac merevségét határozott idejű munkaszerződésekkel, a túlóra nagyvonalú kompenzációjának csökkentésével és az állandó szerződések próbaidejének meghosszabbításával kívánják kezelni. A román kormány az érintettekkel megvizsgálja, hogy hogyan lehet ésszerűsíteni a magánszférában a bértárgyalásokat. Végül a szakpolitikai program olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyekkel a be nem jelentett munka csökkentése mellett növekszik a munkaerő-kínálat. A reformoknak összhangban kell lenniük az uniós irányelvekkel és a munkára vonatkozó alapvető előírásokkal, és figyelembe kell venniük, hogy a rugalmas biztonság integrált megközelítésére van szükség.A hatóságok intézkedéseket hoznak az állami tulajdonban lévő vállalatok vállalatirányításának megerősítésére, ideértve a pénzügyi ágazatot is.Az uniós források felhasználásának igen szükséges fokozása tekintetében a program a kormány cselekvési tervének végrehajtását irányozza elő, amelyet a román hatóságok a Bizottság elnökének 2010. december 13-i levelére reagálva jelenleg véglegesítenek. A program konkrét célokat határoz meg 2012 végéig az igazolt kiadások kumulatív összesített szintjére vonatkozóan, beleértve annak biztosítását, hogy az éves költségvetésekben a társfinanszírozásra megfelelő szintű nemzeti forrásokat rögzítenek azért, hogy elkerülhető legyen olyan helyzet kialakulása, amelynek következtében Románia a gazdasági fejlődéséhez rendelkezésre bocsátott strukturális alapok jelentős részét elveszíti.AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 143. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően tett ajánlására,mivel:1.  Románia 2009 óta jelentős reformprogramot hajtott végre. Az államháztartás visszaállt egy fenntarthatóbb pályára és határozottan javult a kormány hozzáférése a piaci alapú finanszírozáshoz. A költségvetési kiigazítás folytatódásával és a Románia nemzeti valutája (RON) valamint fő kereskedelmi partnereinek valutái közötti átváltási árfolyam stabilabbá válásával, valamint mivel a külföldi tulajdonú bankok anyaintézményei nem vonták ki tőkéjüket Romániából, a banki ágazat stabil maradt és jól tőkésített, és Románia külső hiányát sikerült visszafogni.2.  Szükség van a költségvetési konszolidáció folytatására az adósság/GDP arány további stabilizálása, és a gyorsan öregedő társadalomban az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Románia elkezdte felépíteni hozamgörbéjét, de jelenleg a költségvetési hiány és a lejáró adósságok refinanszírozása drága marad, és Románia továbbra is főként rövid futamidejű adósságinstrumentumokra hagyatkozik. Noha a banki ágazat stabilitása fennmaradt, az értékvesztett eszközök számának növekedése továbbra is nyomás alá helyezheti a rendszert.3.  Mindezekre tekintettel alapvető, hogy a román hatóságok megalapozott és hiteles makrogazdasági szakpolitikát folytassanak az újabb jelentős pénzügyi piaci zavarok kialakulásának elkerülése érdekében. A gazdasági program sarokköve továbbra is a költségvetési hiány csökkentése, a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében Romániának címzett tanácsi ajánlásokkal összhangban. Az alacsonyabb költségvetési hiányok elérésének tartóssá tétele érdekében Romániának folytatnia kell az államháztartás igazgatásának és ellenőrzésének reformját.4.  A Tanács – főként a román konvergenciaprogram aktualizált változatának és a nemzeti reformprogram végrehajtásának éves felülvizsgálata, valamint a konvergenciajelentés összefüggésében elért előrehaladás rendszeres felülvizsgálata keretében – rendszeresen megvizsgálja a Romániában végrehajtott gazdaságpolitikát.5.  Noha a gazdasági program alapforgatókönyvében az összes bruttó finanszírozási szükséglet 2013 első negyedévéig teljes mértékben fedezett, és a kormány folytatja a piaci alapú finanszírozáshoz való hozzáférésének konszolidációját, a befejezetlen reformterv és az alapforgatókönyv körüli jelentős kockázatok alátámasztják Románia elővigyázatossági pénzügyi támogatás iránti kérelmét a 2009/458/EK tanácsi határozattal[3] jóváhagyott támogatás folytatásaként.6.  A román hatóságok a fizetési mérleg fenntarthatóságának megerősítésére és a nemzetközi devizatartalék – még kedvezőtlen gazdasági fejlemények esetén is – prudens szinten való tartása érdekében pénzügyi támogatást kértek az Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől.7.  Románia fizetési mérlegét továbbra is komoly nehézségek fenyegetik, és ez a veszély továbbra is indokolja az Európai Unió általi kölcsönös segítségnyújtást,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Unió továbbra is kölcsönös segítséget nyújt Romániának, ezáltal folytatva a 2009. május 6-i 2009/458/EK tanácsi határozatban előírt támogatást.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.3. cikkEz a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.4. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, [dátum].a Tanács részérőlaz elnökA KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS(vö. a belső szabályzat 16. cikkével)SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEKTEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI MŰVELETEK ÉS ESZKÖZÖK1. A JAVASLAT CÍME, ÉRINTETT KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL ÉS CÍMA Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlás, összefüggésben a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal.01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatására felvett uniós kölcsönökre vonatkozó európai uniós garancia2. JOGALAP:EUMSZ 143. cikk, EUMSZ 352. cikk, 332/2002/EK tanácsi rendelet.3. A PÉNZÜGYI ÉV ÁTFOGÓ ADATAI (EURÓBAN)Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete. Segítségével a Bizottság képes lehet az adósság (tőkeösszeg, kamatok és egyéb költségek) visszafizetésére, ha az adós (Románia) esetleg nem teljesítene.A költségvetési garanciát tükröző („p.m.” jelzetű) költségvetési tétel csak akkor aktiválódik, ha a garanciát ténylegesen lehívják. A költségvetési garanciát rendes körülmények között várhatóan nem hívják le.3a – TárgyévNem relevánsKötelezettségváll. előirányzat |Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) |Átcsoportosítások |További előirányzat |Összes előirányzat |Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |Rendelkezésre álló egyenleg |Összeg a javasolt fellépés esetében |3b – Átvitt összegekNem relevánsKötelezettségváll. előirányzat |Átvitt összegek |Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |Rendelkezésre álló egyenleg |Összeg a javasolt fellépés esetében |3c – Következő pénzügyi évNem relevánsKötelezettségváll. előirányzat |Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) | p.m. |Átcsoportosítások |További előirányzat |Összes előirányzat |Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |Rendelkezésre álló egyenleg |Összeg a javasolt fellépés esetében | p.m. |4. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSAA javasolt, Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás aktiválása esetén legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű uniós hitelből áll (ezt az EU a nemzetközi tőkepiacokon történő hitelfelvétellel fedezi). A támogatást egy nemzetközi finanszírozási csomaggal összefüggésben nyújtják, amelynek az IMF 3,09 milliárd SDR (mintegy 3,6 milliárd EUR) összegű – készenléti megállapodás keretében adott – hitele is részét képezi. A Világbank összesen 1,15 milliárd EUR hitel nyújtására vállalt kötelezettséget, amelyből 400 millió EUR-t már az előző nemzetközi finanszírozási csomagban vállalt. A Romániának nyújtandó uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatás célja a 2009 óta komoly nehézségekkel fenyegetett román fizetési mérleg fenntarthatóságához kapcsolódó fokozott kockázatok kezelése. Az elővigyázatossági támogatás továbbra is segíti a kormány gazdasági programját, amelynek célja többek között a visszanyert befektetői bizalom megszilárdítása és a pénzügyi piacokon további feszült időszakok valószínűségének csökkentése. A jelentős nemzetközi (köztük bankközi) kapcsolatokat is figyelembe véve az újonnan nyújtott elővigyázatossági támogatás várhatóan a kedvezményezett országon túlmutató mértékben járul hozzá a pénzügyi stabilitáshoz. A kormány ezáltal támogatott gazdasági csomagja a 2011–2013 közötti időszakban folytatódó hiánycsökkentést ír elő, ami csökkentené az államháztartás finanszírozási igényét. Végül, a Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság bevonásával kezelt támogatás biztosíthatja, hogy az Európai Unió továbbra is közvetlenül részt vehessen a román gazdaságpolitika formálásában, és hogy az említett politikák megfeleljenek Románia európai uniós vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különös tekintettel a nemzeti reformprogram végrehajtására és a konvergenciaprogramra.Az EU által a Romániának nyújtandó támogatás finanszírozása céljából – amennyiben Románia kérelmet nyújt be és a Bizottság a kérelmet pozitívan bírálja el – tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket uniós garancia fedezi. A hitelt tőkepiacon vagy pénzügyi intézményektől veszik fel. A Romániának nyújtható hitelek tőkeösszege legfeljebb 1,4 milliárd EUR-t tenne ki.Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete lehetővé teszi, hogy Románia nemteljesítése esetén a Bizottság képes legyen az adósság visszafizetésére.Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek eleget tudjon tenni, a Bizottság igénybe veheti készpénztartalékait az adósság átmeneti fedezésére. Ebben az esetben az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.) 12. cikke alkalmazandó.5. AZ ELFOGADOTT SZÁMÍTÁSI MÓDSZERTárgytalan.6. FIZETÉSI ÜTEMTERV (EURÓBAN)Tárgytalan.Megnevezés | Előirányzatok | Kifizetések |[n]. év | [n+1]. év | [n+2]. év | [n+3]. év | Későbbi pénzügyi évek |[n]. év |[n+1]. év |[n]. év |[n+1]. év |Összesen |[1] A Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról szóló, 2009. május 6-i tanácsi határozat (2009/458/EK)(HL L 1150., 2009.6.13.) és a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló, egyező dátumú tanácsi határozat (2009/459/EK)(HL L 150., 2011.6.13., 8. o.). A Tanács 2010. február 16-án módosította ezt a határozatot a vártnál nagyobb recesszió által a program célkitűzéseire gyakorolt hatás figyelembevétele céljából (2010/183/EU)(HL L 83., 2010.3.30., 19. o.).[2] A javasolt támogatás nyújtása a 332/2002/EK tanácsi rendelet előírásainak megfelelően az azon tagállamok számára rendelkezésre álló uniós mechanizmus útján történik, amelyek még nem vezették be az eurót.[3] HL L 150., 2009.6.13., 6. o.


title: Ajánlás a Tanács határozata az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásáról

text:
Avis juridique important

|

52004PC0548

Ajánlás a tanács határozata az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásáról  /* COM/2004/0548 végleges - CNB 2004/0184 */

Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. ÁLTALÁNOSA Tanács 2004. május 11-én elfogadta az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról kialakítandó közösségi álláspontról szóló 548/04/EK határozatát. A határozat 8. cikke úgy rendelkezik, hogy a monetáris megállapodásról szóló tárgyalások Andorrával azonnal megnyithatók, amint a Tanács - a Bizottság ajánlására - elfogadta, hogy a szükséges feltételek teljesültek. Ezek a feltételek különösen a megtakarításokból származó jövedelem adózásáról szóló megállapodásnak a szerződő felek általi előzetes parafálásához, valamint Andorra azon kötelezettségvállalásához kapcsolódnak, miszerint a Közösséggel közösen megállapítandó időpontig ilyen megállapodást köt.2. A SZÜKSÉGES FELTÉTELEK TELJESÜLÉSEA Bizottság úgy ítéli meg, hogy a feltételek teljesültek. Elsősorban 2004. július 1-jén Brüsszelben parafálták azt megállapodást, amely rendelkezik a kamatozó megtakarítási formákból eredő jövedelmek adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben rögzített intézkedéseknek megfelelő intézkedésekről. Másodsorban az Andorrai Hercegség írásban értesítette a Bizottságot (az Andorrai Hercegség Európai Közösség mellé rendelt nagykövetének, Meritxell Mateu asszonynak 2004. július 1-jei szóbeli jegyzéke), hogy a megállapodást 2005. április 30. előtt ratifikálni szándékozik. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy a Tanács fogadjon el egy olyan határozatot, amelyben engedélyezi a monetáris kérdésekről szóló tárgyalások megnyitását Andorrával.3. A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TÁRGYALÁSOK MEGNYITÁSÁRÓLA Bizottság ajánlásának alapja az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról kialakítandó közösségi álláspontról szóló 548/04/EK tanácsi határozat 8. cikke. Az ajánlás tanácsi elfogadásának eljárását a Szerződés 111. cikkének (3) bekezdése állapítja meg, mely a Közösség és harmadik országok közötti monetáris megállapodások jogalapját képezi. E cikk rendelkezik az ajánlás minősített többséggel való és az Európai Központi Bankkal történő egyeztetést követő elfogadásáról. A Szerződés 122. cikkének (5) bekezdése értelmében csak az euróövezethez tartozó tagállamok szavazhatnak, míg a minősített többség a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdése szerint a súlyozott szavazatok kétharmada.A tanácsi határozat tervezete megállapítja, hogy az Andorrával monetáris megállapodásról folytatandó tárgyalások megnyitásához szükséges feltételek teljesültek. E határozatnak a Tanács részéről történő elfogadása lehetővé teszi a tárgyalások megnyitását.Amennyiben Andorra a megállapodás szerinti időpontig nem erősítette meg a megtakarításokból származó jövedelem adózásáról szóló megállapodást, a monetáris megállapodásról szóló tárgyalások az 548/04/EK tanácsi határozat 8. cikkében rögzítetteknek megfelelően a megállapodás megkötéséig felfüggesztésre kerülnek.2004. május 11.2004/0184 (CNB)Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról kialakítandó közösségi álláspontról szóló, 2004. május 11-i 548/04/EK tanácsi határozatra [1] és különösen annak 8. cikkére,[1]   HL L 244., 2004.7.16., 47-49. o.tekintettel a Bizottság ajánlására, [2][2]  HL C [...] [...],tekintettel az Európai Központi Bank véleményére, [3][3]  HL C [...] [...].mivel:(1) Az Andorrai Hercegséggel (a továbbiakban: ,Andorra") a monetáris ügyekre vonatkozó megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásának előfeltétele a szükséges feltételek teljesülése. A feltételek között szerepelnie kell a megtakarításokból származó jövedelem adózásáról szóló megállapodás szerződő felek általi előzetes parafálásának, valamint Andorra kötelezettségvállalásának arról, hogy a megállapodást a Közösséggel közösen megállapított időpontig megerősíti.(2) Andorra és a Bizottság 2004. július 1-jén parafálták azt a megállapodást, amely rendelkezik a kamatozó megtakarítási formákból eredő jövedelmek adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott intézkedésekkel egyenértékű lépésekről.(3) Az Andorrának az Európai Közösség mellé rendelt nagykövetétől származó 2004. július 1-jei szóbeli jegyzék értelmében Andorra kötelezettségvállalást tett arra, hogy a megállapodást 2005. április 30-ig megerősíti. Ez a határidő elfogadható a Közösség számára.(4) Amennyiben Andorra a megegyezés szerinti időpontig nem erősíti meg a megtakarításból származó jövedelem adózásáról szóló megállapodást, az a monetáris megállapodásról folytatott tárgyalások felfüggesztését eredményezi mindaddig, amíg a megerősítésre sor nem kerül.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA monetáris ügyekről az Andorrai Hercegséggel folytatandó tárgyalások megnyitásának szükséges feltételei az Andorrai Hercegséggel való monetáris kapcsolatokra vonatkozó megállapodásról kialakítandó közösségi álláspontról szóló 548/04/EK tanácsi határozat 8. cikkében rögzítettek szerint teljesültek.A Bizottság értesíti az Andorrai Hercegséget a Közösségnek a monetáris kérdésekről szóló megállapodás megkötését illető készségéről, továbbá a megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat javasol.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök


title: Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Saint-Barthélemy francia tengerentúli közösség javára eljáró Franciaországgal kötendő monetáris megállapodás tárgyalásainak részletes szabályairól

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                 EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                                Brüsszel, 2011.3.2.
                                                SEC(2011) 249 végleges
                                       Ajánlás
                           A TANÁCS HATÁROZATA
                                      2011.3.2.
   a Saint-Barthélemy francia tengerentúli közösség javára eljáró Franciaországgal
        kötendő monetáris megállapodás tárgyalásainak részletes szabályairól
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                           INDOKOLÁS
   • Saint-Barthélemy szigete, amely jelenleg az EU legkülső régió között van nyilvántartva,
     kifejezte jogi státuszának megváltoztatására irányuló szándékát: az Európai Unió
     működéséről szóló szerződés negyedik része alá tartozó tengerentúli területté kíván válni.
     A francia elnök 2010. június 30-i levelében megfogalmazott kérésére az Európai Tanács
     2010. október 29-i ülésén 2012. január 1-jei hatállyal jóváhagyta a változtatást.
   • A francia hatóságok meg kívánják őrizni az eurót Saint-Barthélemy-n, jóllehet a sziget a
     továbbiakban nem képezi majd részét az Európai Unió területének. Nem példa nélküli az a
     jelenség, hogy az eurót az EU beleegyezésével annak területén kívül használják hivatalos
     pénznemként: a Szerződés 219. cikkének (3) bekezdése alapján az EU monetáris
     megállapodásokat kötött a Monacói Hercegséggel, San Marino Köztársasággal, a
     Vatikánvárosi Állammal és rövidesen megköti a negyedik megállapodást az Andorrai
     Hercegséggel. Az euró a hivatalos pénznem Saint-Pierre és Miquelon, valamint Mayotte
     szigetén, amelyek francia tengerentúli országok és területek.
   • Az említett megállapodások elismerik az euró hivatalos használatát, és biztosítják azt, hogy
     a gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez szükséges szabályokat az érintett
     országban is alkalmazzák. A megállapodások általában a monetáris, a banki és a pénzügyi
     szabályozás területeit, valamint a csalás, a pénzhamisítás és a pénzmosás megelőzésével
     kapcsolatos rendelkezéseket érintik.
   • Fenti területek egyike sem tartozik Saint-Barthélemy tengerentúli közösségének
     hatáskörébe. Jóllehet a Franciaország részére átültetési kötelezettséget előíró európai uniós
     jogszabályokat ilyen formán továbbra is alkalmazni kell majd Saint-Barthélemy-re is, de
     szükség van egy ad hoc megoldásra annak garantálására, hogy a vonatkozó meglévő és
     jövőbeli jogszabályok vagy a közvetlen hatást kiváltó jogi eszközök, így az Európai
     Központi Bank (EKB) rendeletei és határozatai folyamatosan hatályban maradjanak e
     tengerentúli közösség tekintetében is.
   • A Bizottság részére ezért felhatalmazást kell adni arra, hogy ilyen irányú monetáris
     megállapodást kössön az Európai Unió és a Saint-Barthélemy tengerentúli közösség javára
     eljáró Francia Köztársaság között. A tárgyalásokba az EKB-t is be kell vonni.
HU                                               2                                                 HU
 ---pagebreak---                                                   Ajánlás
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
                                                 2011.3.2.
       a Saint-Barthélemy francia tengerentúli közösség javára eljáró Franciaországgal
              kötendő monetáris megállapodás tárgyalásainak részletes szabályairól
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 219. cikke (3)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására1,
   tekintettel az Európai Központi Bank véleményére2,
   mivel:
   (1)     Az euró bevezetésének időpontja óta a monetáris és az árfolyammal kapcsolatos ügyek
           az Unió hatáskörébe tartoznak.
   (2)     A Tanácsnak kell meghatároznia a monetáris és devizagazdálkodási szabályozási
           kérdéseket érintő megállapodásokra vonatkozó tárgyalásoknak és e megállapodások
           megkötésének részletes szabályait.
   (3)     A Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról
           szóló 2010. október 29-i európai tanácsi határozat3 értelmében Saint-Barthélemy
           sziget 2012. január 1-jétől kezdődően nem tartozik az Unió legkülső régiói közé,
           ehelyett elnyeri az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) negyedik
           részében előírtak szerinti társult tengerentúli országok és területek jogállását.
   (4)     A Francia Köztársaság vállalta, hogy megköti a szükséges megállapodásokat, amelyek
           biztosítják, hogy a változással az Unió érdekei nem sérülnek.
   (5)     Franciaország tájékoztatta az EU intézményeit azon szándékáról, hogy az eurót
           kívánja megtartani Saint-Barthélemy egyetlen pénznemeként.
   (6)     A vonatkozó uniós szabályozás folyamatos alkalmazásának biztosítása érdekében
           tárgyalásokat kell tehát folytatni egy monetáris megállapodásról a Saint-Barthélemy
           francia tengerentúli közösség javára eljáró Francia Köztársaság és az Európai Unió
           között.
   1
           HL C […], […], […] o.
   2
           HL C […], […], […] o.
   3
           HL L 325., 2010.12.9., 4. o.
HU                                                   3                                         HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                 1. cikk
   A Saint-Barthélemy francia tengerentúli közösség javára eljáró Franciaországgal kötendő
   monetáris megállapodás tárgyalásai során az Európai Unió az alábbiak mentén jár el:
   a) A Francia Köztársaság engedélyt kap arra, hogy Saint-Barthélemy szigetén az eurót
   megtartsa az egyetlen pénznemként, és ott az euró bankjegyeket és érméket törvényes
   fizetőeszközként ismerje el.
   b) Saint-Barthélemy szigetének területén alkalmazandók maradnak az alábbi területekre
   vonatkozó európai uniós jogszabályok: monetáris, banki és pénzügyi szabályozás (ideértve az
   érintett intézmények felügyeletét); az euró használatához, továbbá a pénzmosás, a csalás és a
   készpénzes és nem készpénzes fizetőeszközök hamisításának megelőzéséhez szükséges
   intézkedéseket meghatározó szabályok; az érmékre és emlékérmékre vonatkozó szabályok;
   statisztikai adatszolgáltatással kapcsolatos követelmények.
   c) Az európai uniós jogszabályok folyamatos alkalmazásának biztosítása megvalósulat:
   - az átültetést célzó francia intézkedéseken keresztül (európai uniós irányelvek esetén) és
   közvetlen alkalmazással (a közvetlen hatással járó európai uniós jogszabályok esetén); vagy
   - a vonatkozó francia szabályozás módosításával a b) pontban említett területekre vonatkozó
   európai uniós jognak Saint-Barthélemy szigetén való teljes és azonnali alkalmazhatóságának
   biztosítása céljából.
                                                 2. cikk
   A Saint-Barthélemy francia tengerentúli közösség javára eljáró Franciaországgal folytatott
   tárgyalásokon a Bizottság jár el. Az Európai Központi Bank teljes mértékben részt vesz a
   tárgyalásokon, a hatáskörébe tartozó kérdésekben egyetértésére van szükség.
                                                 3. cikk
   A megállapodás megkötését és aláírását engedélyező határozatot a Bizottság javaslata alapján
   a Tanács fogadja el.
   Ennek a határozatnak a Bizottság és az Európai Központi Bank a címzettje.
   Kelt Brüsszelben, 2011.3.2.-én.
   a Tanács részéről
   az elnök
HU                                                  4                                            HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 242 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Máltán fennálló túlzott hiányról szóló 2013/319/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Máltán fennálló túlzott hiányról szóló 2013/319/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Bizottság ajánlása alapján elfogadott 2013. június 21-i 2013/319/EU tanácsi határozattal
                  1
                megállapításra került, hogy Máltán túlzott államháztartási hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy 2012-ben a máltai GDP-arányos államháztartási hiány elérte a 3,3 %-ot, meghaladva ezzel a Szerződésben a GDP 3 %-aként meghatározott referenciaértéket, miközben az államadósság a Szerződés szerint a GDP 60 %-aként meghatározott referenciaérték felett volt, és Málta nem tett – a túlzott hiány 2012-es korrekcióját
                  2
                követő átmeneti időszakra vonatkozó követelményekkel összhangban álló –  megfelelő előrelépést az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés irányába
                  3
               .

               (2)2013. június 21-én az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet
                  4
                3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Máltához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2014-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

               (3)A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösség létrehozásáról szóló Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat
                  5
               .

               (4)A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján hoz döntést. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat csak akkor helyezhető hatályon kívül, ha i. a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja majd meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket
                  6
               ; valamint ii. az adósságráta megfelel az adósságra vonatkozó referenciaérték előretekintő elemének.

               (5)Málta 2015. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2015. évi stabilitási program és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

               –Az államháztartási hiány azt követően, hogy 2012-ben a GDP 3,6 %-ának megfelelő értékkel tetőzött, 2013-ra a GDP 2,6 %-ára, 2014-re pedig a GDP 2,1 %-ára csökkent. A hiánycsökkenést 2014-ben elsősorban a ciklikus feltételek javulása, továbbá a folyó bevételeket jelentősen (a GDP 2,5 %-ának megfelelő mértékben) megnövelő költségvetési intézkedések idézték elő, amelyek összességében meghaladták a folyó kiadások (a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékű) növekedését. A hiánycsökkenés továbbá (a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékben) a nettó tőkekiadásokhoz köthető, amit az uniós források magasabb felhasználási aránya magyaráz.

               –A máltai kormány által 2015. április 30-án benyújtott, a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2015-ben a GDP 1,6 %-ára csökken, majd 2016-ban a GDP 1,1 %-ának megfelelő értékre süllyed. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése 2015-re 1,8 %-os, 2016-ra 1,5 %-os GDP-arányos hiánnyal számol. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzés távlatában a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

               –A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg a 2013–2014 közötti időszakban a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértékben javult.

               –A GDP-arányos államadósság a 2012-es 67,4 %-os értékről 2013-ra 69,2 %-ra nőtt, aminek hátterében átmeneti adósságnövelő SFA-tételek álltak. Ezt követően az államadósság 2014-re a GDP 68,0 %-ára csökkent. Az előrejelzés szerint a bruttó államadósság 2016-ban a GDP 65,4 %-ának megfelelő szintig tovább csökken, ami az optimista makrogazdasági forgatókönyvnek is köszönhető. Emellett 2014-ben biztosított az előretekintő adósságszabálynak való megfelelés.

               (6)A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2015-től Málta a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell közelítenie középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak. E tekintetben fennáll a kockázata annak, hogy Málta mind 2015-ben, mind 2016-ban némileg el fog térni a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű kiigazítástól. Az előrejelzés szerint 2015-ben a strukturális egyenleg javulása a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékkel elmarad majd az előírt szinttől. Miközben a 2016-ra előrevetített kiigazítás összhangban van a követelményekkel, 2015-öt és 2016-ot együttesen nézve fennáll az eltérés kockázata. Következésképp 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség.

               (7)A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

               (8)A Tanács véleménye szerint a máltai túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2013/319/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az általános értékelésből az következik, hogy Máltán a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

               2. cikk

               A 2013/319/EU határozat hatályát veszti.

               3. cikk

               E határozat címzettje a Máltai Köztársaság.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 173., 2013.6.26., 52. o.

                     (2)
                  A 2012-re vonatkozó államháztartási hiányt és az államadósságot később, a jelenlegi, a GDP 3,6 %-ának, illetve 67,4 %-ának megfelelő értékre módosították.

                     (3)
                  A túlzotthiány-eljárás 2012. decemberi megszüntetését követően a Stabilitási és Növekedési Paktum alapján Máltának 2012-ben kezdődő hároméves átmeneti időszak állt rendelkezésére, hogy megfeleljen az adósságcsökkentési referenciaértéknek. Az átmeneti időszakra vonatkozó követelményeket az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésének második albekezdése határozza meg, részletesen pedig „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című útmutató (2012. szeptember 3.) szabályozza. (Lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf) A 2012-re előírt minimális lineáris strukturális kiigazítás a GDP 0,4 %-ának felelt meg, miközben a strukturális hiány a GDP 0,5 százalékával romlott 2012-ben.

                     (4)
                  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

                     (5)
                  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

                     (6)
                  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című útmutatóval összhangban.