               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 618 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Luxemburg 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 618 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Luxemburg 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
                  3
                van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az általános költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul dinamikus költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)Luxemburg 2021. április 30-án az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  10
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Luxemburg kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Luxemburg 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. évi stabilitási programját, összhangban az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében megállapított határidővel. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Luxemburg által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Luxemburgra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  11
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Luxemburg által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Luxemburg általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Luxemburg által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Luxemburgot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Luxemburg – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Luxemburg államháztartási egyenlege 2021-ben a GDP 3,4 %-ának megfelelő 2020. évi hiányról 2021-ben 0,9 %-os többletre javult. Luxemburg költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,4 %-ról 2021-ben 0,7 %-ra csökkentek. A Luxemburg által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 24,4 %-ának felelt meg.

               (13)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében óvatos, az azt követő időszak tekintetében pedig realista. A 2022. évi stabilitási program előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 1,4 %-kal, 2023-ban pedig 2,9 %-kal nő. Összehasonlításképpen a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-ben 2,2 %-os, 2023-ban pedig 2,7 %-os reál-GDP-növekedéssel számol. A 2022. évi 0,8 százalékpontos különbség főként a beruházásokra vonatkozó magasabb várakozásoknak és a Bizottság előrejelzésében szereplő, a nettó export reál-GDP-növekedéshez való pozitív hozzájárulásának tudható be. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 0,7 %-ára, 2023-ban pedig 0,4 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a munkavállalói jövedelemre, a beruházásokra és a szociális juttatásokra fordított kiadások növekedését tükrözi, míg a bevételi oldalon a tényleges jövedelem- és vagyonadók várhatóan csökkenni fognak. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 25,4 %-ra, majd 2023-ban 25,8 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 0,1 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal, 2023-ra pedig 0,1 %-os többlettel számol. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 24,7 %-kal, 2023-ban pedig 25,1 %-kal.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,6 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Luxemburg potenciális növekedését.

               (14)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 0,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaárak növekedése gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,8 %-át, 2023-ban pedig 0,2 %-át fogják kitenni
                  12
               . Ezek az intézkedések elsősorban energiaadó-jóváírást, az alacsony jövedelmű háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentését és termelési támogatásokat foglalnak magukban. Ezeket az intézkedéseket többségükben ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen az üzemanyagok jövedéki adójának 2022-ben történő általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban a GDP 0,2 %-át teszik ki
                  13
               .

               (15)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Luxemburg
                  14
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Luxemburg – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Luxemburg 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP -1,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető.
                  15
                A Tanács ajánlásának megfelelően Luxemburg továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva változatlan marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra.
                  16
                Luxemburg ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,2 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja egyrészt a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,5 %-a), másrészt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), ugyanakkor a nyugdíjakra és a szociális ellátásokra fordított kiadások növekedése (a GDP 0,3 %-a) az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nettó folyó kiadások növekedéséhez.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +0,5 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  17
               . Luxemburg az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra.
                  18
                Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 0,5 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,3 %-a).

               (18)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 0,3 %-ára, 2025-ben pedig 0,2 %-ára. Az államháztartási egyenleg tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések valamivel magasabb bevételeket és stabil kiadásokat feltételeznek a GDP százalékában kifejezve. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan emelkedni fog: 2024-ben 26,2 %-ra nő, majd 2025-ben 26,2 %-on stabilizálódik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

               (19)A Covid19-válság kisebb hatást gyakorolt az államháztartásra, mint más tagállamokban, és a releváns mutatók 2022-ben várhatóan javulni fognak. A demográfiai tendenciák kormányzati kiadásokra gyakorolt hatása azonban a következő évtizedekben erősödni fog. Ennek oka mindenekelőtt az, hogy az egy munkavállalóra jutó nyugdíjasok száma várhatóan folyamatosan nőni fog a népesség elöregedése és a nettó migrációs áramlások lassulása miatt. A változatlan szakpolitikát feltételező forgatókönyv szerint Luxemburgnak 2070-re a GDP arányában az EU egyik legerőteljesebb nyugdíjkiadás-növekedésével kell szembenéznie. Ez a GDP mintegy 18 %-át kitevő nyugdíjkiadásokat eredményezne (szemben a 2019. évi 9 %-kal), ami a legmagasabbak között van az EU-ban. Ez az államadósság jelentős növekedéséhez fog vezetni, ami veszélyezteti az államháztartás fenntarthatóságát. A tényleges nyugdíjbavonulási életkor emelése gyakorolná a legkedvezőbb makrogazdasági hatást, mivel ez a tényező jelenti a legnagyobb potenciált a nyugdíjkiadások csökkentésére. Emellett a foglalkoztatott idősebb munkavállalók magasabb aránya a gazdasági növekedést is támogatná. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem foglalkozik sem a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságával, sem pedig a korai nyugdíjazási programok negatív hatásaival és a munkaerőpiac korai elhagyására irányuló pénzügyi ösztönzőkkel, amelyek az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátájának magyarázatául szolgálnak. A korai nyugdíjba vonulási formák korlátozására és az arra irányuló reformok megindítása, hogy az idősebb munkavállalók szívesebben maradjanak tovább a foglalkoztatásban, fokozatos végrehajtást tenne lehetővé, növelve a generációk közötti méltányosságot.

               (20)Az agresszív adótervezés elleni küzdelem alapvető fontosságú az EU-ban: i. a vállalkozások közötti verseny torzulásának megakadályozására; ii. az adófizetőkkel szembeni tisztességes bánásmód biztosítására; és iii. az államháztartás védelmére. Luxemburg kis méretű, nyitott gazdaság, amely nagy integrált pénzügyi szektorral rendelkezik, ami nagyrészt megmagyarázza a jelentős pénzmozgásokat. Ezek a jelentős pénzmozgások azonban azt is tükrözik, hogy az országban nagy számban vannak jelen olyan külföldi irányítású vállalatok, amelyek csoporton belüli finanszírozási és kincstári tevékenységekben vesznek részt. Különös aggodalomra ad okot, hogy a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében szereplő országokon kívül nem alkalmaznak forrásadót – vagy ezzel egyenértékű intézkedéseket – az alacsony vagy nulla százalékos adót kivető országok és területek részére történő kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozóan
                  19
               . A luxemburgi székhelyű vállalatok által a nem uniós országok és területek részére külföldre irányuló kamat- és jogdíjfizetésekre csak kis mértékben vagy egyáltalán nem vethető ki adó, ha ezeket a kifizetéseket a kedvezményezett adójogrendszerében nem vagy alacsony szinten adóztatják. Luxemburg lépéseket tett az agresszív adótervezés elleni küzdelem érdekében. Eddig azonban az intézkedések korlátozottak voltak, és nem voltak elégségesek az adórendszerbe tartozó, külföldre irányuló kifizetések problémájának kezelésére, amelyet a multinacionális vállalatok agresszív adótervezésre használhatnának.

               (21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Luxemburgnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Ezek a kihívások különösen az egészségügyi rendszer rezilienciájához, a munkaerőpiaci befogadáshoz és a zöld és digitális átállásba való beruházáshoz, valamint a megfizethető lakhatás hiányához és a pénzmosás elleni keretredszer intézményi rezilienciájához kapcsolódnak. A terv intézkedéseket tartalmaz a megfizethető lakhatás állami kínálatának növelésére. A terv magában foglalja a megújulóenergia-termelésbe és a fenntartható közlekedésbe történő beruházásokat is, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához. A digitális közszolgáltatások és a kvantumkommunikációs technológiákkal kapcsolatos nagyszabású állami kutatási és innovációs projekt középtávon ösztönözné az üzleti beruházásokat és fellendítené a termelékenység növekedését. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén a terv az átláthatóság javítását és a pénzügyi szolgáltatók felügyeleti keretének megerősítését célzó intézkedéseket ötvözi. A tervben meghatározott készségfejlesztési stratégia és képzési programok – beleértve az idősebb munkavállalókra vonatkozó célzott célkitűzést is – a munkaerőpiaci befogadás javítását hivatottak elősegíteni.

               (22)Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Luxemburg éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 61 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 32 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Luxemburgot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (23)Luxemburg még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és egyéb kohéziós politikai programozási dokumentumait
                  20
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Luxemburgnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túl Luxemburgnak számos további kihívással is szembe kell néznie, különösen az oktatási rendszerben tapasztalható növekvő egyenlőtlenséggel kapcsolatban. Luxemburg oktatási rendszerét három nyelv (luxemburgi, német és francia) használata, valamint a különböző társadalmi-gazdasági és nyelvi hátterű tanulók magas száma jellemzi. A nemzetközi tesztek eredményei arra utalnak, hogy a tanulók alapkészségei alacsonyabbak az uniós átlagnál, és szorosan kapcsolódnak a tanulók társadalmi-gazdasági és nyelvi hátteréhez. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet által a Nemzetközi tanulói teljesítménymérés (PISA-felmérés) keretében 2018-ban végzett felmérés szerint Luxemburgban volt az egyik legnagyobb különbség az EU-ban az olvasási készség terén az előnyös helyzetű és a hátrányos helyzetű diákok között. Az egyenlőtlenségeket felerősíti a többnyelvű oktatás, valamint az, hogy a tanulókat már az oktatás korai szakaszában különböző iskolai pályák szerint választják külön. Az oktatási rendszer nem biztosít minden tanuló számára elegendő többnyelvű és alapkészséget az ország munkaerőpiaci igényeinek kielégítéséhez. A tanulók személyre szabott támogatása elősegítené a teljes fejlődési potenciál megvalósítását és az összes diák általános befogadását. Az iskolák minőségével foglalkozó nemzeti megfigyelőközpont 2020. évi következtetéseivel összhangban javítani kell az oktatási rendszer irányítását, és tovább kell fejleszteni az értékelési eszközöket és a mérhető célkitűzéseket, amelyek az oktatási rendszer formális és nem formális területén egyaránt előmozdítják a minőséget és az esélyegyenlőséget.

               (25)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (26)Luxemburg energiarendszerét magas importfüggőség és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés jellemzi. A 2020. évi adatok szerint Luxemburg a lakosság méretéhez viszonyítva az EU legnagyobb nettó energiaimportőre. Szinte teljes mértékben a primerenergia-importtól függ: a függőségi ráta 92,5 %. A kőolaj és a földgáz a leginkább domináns energiaforrások: a kőolaj az energiafogyasztás 68,5 %-át, a földgáz pedig 17,8 %-át teszi ki. Luxemburg nem importál kőolajat Oroszországból, míg az uniós átlag a nyersolaj-behozatal 26 %-át teszi ki. Oroszország azonban még mindig viszonylag fontos gázimport-forrás, mivel Luxemburg földgázimportjának 27 %-át adja, bár ez az arány nem éri el a 44 %-os uniós átlagot
                  21
               . Luxemburg a belga hálózattal közös platformba integrálta gázhálózatát. Bár rövid távon nincsenek jelentős szűk keresztmetszetek, a megújuló energiára való átálláshoz további beruházásokra lesz szükség, különösen a hálózat megerősítése és korszerűsítése terén. Az ipari gáz iránti kereslet az elmúlt években alacsony volt, a kereskedelmi ágazat gázkereslete pedig mérsékelten nőtt. A gázfogyasztás fő növekedése a lakossági szektorbeli felhasználás növekedésének tudható be. Luxemburgnak megoldást kell találnia az elégtelen lakáskínálat jelentette kihívásra, miközben teljesíti energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseit. Emellett a meglévő épületállományt is fel kell újítani. A teljes energiamegtakarítási potenciál 20,8 %-ával (GWh-ban kifejezve) a lakásépítési és -felújítási ágazat jelenti a 2030-ra várható kumulatív energiamegtakarítási potenciál második legnagyobb forrását. Luxemburg a megújuló energia részarányát a 2015. évi 5 %-ról 2020-ra 12 %-ra növelte. Mindazonáltal még mindig egyike azoknak a tagállamoknak, amelyekben a legalacsonyabb ez az arány. Luxemburgnak határozott fellépésre van szüksége annak érdekében, hogy elérje a 2030-ra kitűzött energiapolitikai céljait, azaz hogy az energia 25 %-a megújuló energiaforrásokból származzon, és 2007-hez képest 40–44 %-kal csökkenjen a végsőenergia-fogyasztás. E tekintetben az önkormányzatok kulcsszerepet fognak játszani. A közúti forgalmi torlódások terhet rónak a gazdaságra és a környezeti fenntarthatóságra, míg a közlekedés a kőolajfogyasztás jelentős részét és a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás 59 %-át teszi ki, szemben a 2019. évi 24 %-os uniós átlaggal. A hatékonyabb és fenntarthatóbb közlekedést célzó intézkedések így jelentősen hozzájárulhatnak a kőolajfüggőség csökkentéséhez. Ezt tükrözi a luxemburgi nemzeti energia- és klímaterv is, amely 2030-ra célul tűzte ki, hogy az elektromos és hálózatról tölthető járművek részaránya elérje a 40 %-ot. Luxemburg célul tűzte ki, hogy 2050-ra klímasemlegessé váljon. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Luxemburg megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (27)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Luxemburg a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Luxemburg igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (28)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  22
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (29)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Luxemburg esetében ezt különösen az alábbi 1., 2. és 3. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Luxemburg 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Javítsa a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát, különösen a korai nyugdíjba vonulás korlátozásával és az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának növelésével. Tegyen lépéseket az agresszív adótervezés hatékony kezelése érdekében, többek között azáltal, hogy biztosítja a külföldre irányuló kamat- és jogdíjfizetések megfelelő adóztatását a nulla százalékos és alacsony adót kivető joghatóságok számára.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. július 13-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

               3.Csökkentse az egyenlőtlenségek hatását a tanulók teljesítményére, és mozdítsa elő az esélyegyenlőséget az oktatási rendszerben részt vevő valamennyi diák számára.

               4.Csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függőséget azáltal, hogy felgyorsítja a megújuló energiaforrások alkalmazását, a villamosenergia-átviteli kapacitás kiépítését és az energiahatékonyságba történő beruházásokat mind a lakossági, mind a nem lakossági ágazatokban. Támogassa az önkormányzatokat a megújuló energia – többek között a szélenergia és a fotovoltaikus energia – alkalmazása terén, valamint a távfűtési és távhűtési rendszerekre vonatkozó részletes helyi tervek kidolgozásában. Folytassa a közlekedés villamosításának előmozdítását és a tömegközlekedési hálózatokba és infrastruktúrákba való beruházást.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról,
                     Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak: 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatás, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. július 13.) Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 10155/2021).

                     (11)

                        SWD(2022) 618 final.

                     (12)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (13)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Luxemburg 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 73. o.).

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontos restriktív hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,2 százalékpontos restriktív hatást gyakorolnak.

                     (19)

                        A Tanács következtetései (2022. február 24.) az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről (HL C 103., 2022.2.3., 1. o.).

                     (20)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (21)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, illetve a nyersolaj teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Luxemburg esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is.

                     (22)

                        A véleményt a Tanács az 1466/97/EK tanácsi rendelet. 5. cikkének (2) bekezdése alapján alkotta.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 619 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Lettország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 619 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Lettország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet
                  3
                alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019. végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az általános költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. április 30-án Lettország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  10
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Lettország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Lettország 2022. április 22-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. április 26-án pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Lettország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről összeállított/készített/benyújtott féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Lettországra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  11
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Lettország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Lettország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Lettország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. Ez a jelentés elemezte Lettország költségvetési helyzetét, mivel az ország államháztartási hiánya 2021-ben meghaladta a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Lettországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lettország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Lettország költségvetési hiánya a 2020. évi 4,5 %-ról 2021-ben 7,3 %-ra csökkent. Lettország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,8 %-ról 2021-ben 5,2 %-ra növekedtek. A Lettország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020-ban és 2021-ben elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem ellensúlyozták más intézkedések, és alapvetően a társadalombiztosítási járulék mértékének csökkentéséből, a személyijövedelemadó-kedvezmény küszöbértékének emeléséből, az egészségügyben dolgozók és a tanárok bérének növeléséből, valamint a minimális szociális juttatások növeléséből álltak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 44,8 %-ának felelt meg.

               (14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében reális, az azt követő időszak tekintetében pedig óvatos. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 2,1 %-kal, 2023-ban pedig 2,5 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló, 2022-re 2,0 %-os, 2023-ra pedig valamivel magasabb, 2,9 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a magánfogyasztás és az export kedvezőbb kilátásai miatt. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 6,5 %-ára, 2023-ban pedig 2,8 %-ára csökken. A 2022. évi jelentős hiány főként a 2022. évi költségvetésben szereplő intézkedéseket tükrözi, nevezetesen a jövedelemadó-kedvezmény növelését, egy jelentős beruházási csomagot, valamint az egészségügyi, a belügyi és az oktatási ágazat munkavállalóinak béremelését. Emellett a háztartásoknak és a vállalatoknak az energiaárak emelkedésének enyhítése érdekében nyújtott széles körű kormányzati támogatás, valamint az adóbevételeknek az Ukrajna elleni orosz invázió által a gazdaságra gyakorolt negatív hatásra visszavezethető előre jelzett lassabb növekedése miatt fennmarad a magas hiány, annak ellenére, hogy a Covid19-válsággal összefüggésben a gazdaságnak nyújtott támogatás 2022-ben jelentősen alacsonyabb, mint 2021-ben. A program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2022-ben 45,7 %-ra emelkedik, majd 2023-ban 45,2 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 7,2 %-ának, és 2023-ra 3,0 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol.  Ez magasabb, mint a 2022. évi stabilitási programban előre jelzett hiány, főként a Bizottság előrejelzésében szereplő további szakpolitikai intézkedések, nevezetesen az energiatörvény közelmúltbeli módosításai szerinti nemzeti energiaellátási biztonsági tartalékok létrehozása miatt (a becsült költségvetési hatás 2022-ben a GDP 0,6 %-ának felel meg). A tartalékok létrehozását hitelt érdemlően bejelentették, de a stabilitási program készítésekor még nem volt ismert. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése a stabilitási programban szereplő értékeket meghaladó GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 47,0 %-kal, 2023-ban pedig 46,5 %-kal. A különbség a magasabb hiány-előrejelzésnek és a nominális GDP-re vonatkozó alacsonyabb előrejelzésének tudható be.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,3 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Lettország potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 5,2 %-ról 2022-ben a GDP 0,8 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,9 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek.
                  12
                Ezek az intézkedések elsősorban a háztartások és a vállalkozások által fizetendő energiaárak maximálásából, a villamosenergia-díj egyes összetevőinek az állam általi teljes átvállalásából, valamint bizonyos társadalmi csoportok és szegényebb háztartások támogatásából állnak. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – mindenekelőtt az energiaárak általános árplafonja – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett szintén befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,3 %-ának, 2023-ban a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékűek
                  13
               , valamint védelmi kiadások növekedése, amely 2022-ben a GDP 0,1 %-ának, 2023-ban a GDP 0,3 %-ának fog megfelelni.

               (16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Lettország
                  14
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. A Tanács azt is ajánlotta, hogy Lettország tartsa korlátok között a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lettország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és az Észtország 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –3,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető
                  15
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Lettország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez képest a GDP 0,8 %-ával nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  16
               . Lettország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,5 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,8 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,3 %-a). Lettország 2022-ben nagyjából korlátok között tartja a tagállami finanszírozású folyó kiadás növekedését, tekintettel arra, hogy a 2022. évi tagállami finanszírozású folyó kiadásra elsősorban a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségei fejtenek ki jelentős expanzív hatást.

               (18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +3,2 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  17
               . Lettország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,9 százalékponttal nő 2022-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,8 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  18
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 2,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,9 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,1 %-a).

               (19)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését valószínűsíti: 2024-ben a GDP 2,3 %-ára, 2025-ben pedig 1,7 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontján belül a GDP 3 %-ának megfelelő érték alatt marad. Ezek az előrejelzések a támogatási programok fokozatos megszüntetését és az adóbevételek erőteljes növekedését feltételezik. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökken: 2024-ben 44,5 %-ra, majd 2025-ben 43,4 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

               (20)Lettország GDP-arányos adóbevétele jelentősen elmarad az uniós átlagtól, ami korlátozza a közszolgáltatások finanszírozását. Lettországban a legalacsonyabb a társasági adóból származó bevétel az EU-ban (2020-ban a GDP 0,7 %-a), míg az ingatlanadókból származó bevétel a GDP 1,0 %-a, szemben a GDP 2,3 %-át kitevő uniós átlaggal. Továbbá, míg az átlagbért keresők adóéke az uniós átlag körül van, a munkát terhelő implicit adómérték a legalacsonyabbak között van az EU-ban, ami arra utal, hogy a jobb beszedés és a nagyobb progresszivitás révén jelentősen növelhető a munkát terhelő adókból származó bevétel. Lettország egészségügyi ellátásra és szociális védelemre fordított közkiadásai különösen alacsonyak az uniós átlaghoz képest, ami akadályozza az egészségügyi ellátáshoz és a megfelelő szociális ellátáshoz való, időben történő és egyenlő hozzáférést. Ennek eredményeként Lettországban az egyik legnagyobb a jövedelmi egyenlőtlenség, legalacsonyabb a szociális transzferek szegénységet csökkentő hatása és legrosszabbak az egészségügyi eredmények az EU-n belül. A közelmúltbeli emelkedés ellenére a minimáljövedelem, a minimálnyugdíj és a rokkantsági ellátások a szegénységi küszöb alá esnek. A veszélyeztetett csoportok szociális ellátáshoz és szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférése és azok minősége tovább nehezíti a társadalmi befogadást. A tartós ápolási-gondozási rendszer fejletlen, korlátozott az otthoni ápolási-gondozási és közösségi alapú szolgáltatások kínálata. Kevés a szociális lakás, és azok gyakran nem biztosítanak megfelelő életkörülményeket. Ezen túlmenően a szociális támogatás településenként eltérő, és gyakran nem elég célzott. Az ingatlanvagyon és a tőke magasabb adóztatása és a jövedelemadó progresszivitása jelenti a legjobb lehetőséget az adóbevételek növelésére, mivel ezek a források kihasználtsága továbbra is elmarad az uniós átlagtól. Emellett a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben tervezett intézkedéseken túl is folytatni kell az árnyékgazdaság csökkentésére irányuló erőfeszítéseket.

               (21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv számos egymást kölcsönösen erősítő, 2026-ig végrehajtandó reformot és beruházást tartalmaz. Ezek segítenek kezelni a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Lettországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Lettország terve olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek – különböző mértékben – kezelik mind a hat átfogó kihívást: a költségvetést, a humántőkét, a közigazgatást, a termelékenységet, valamint a digitális és zöld átállást. A terv magában foglalja a felsőoktatási intézmények irányításával és finanszírozásával kapcsolatos reformokat, az emberi erőforrásokra vonatkozó átfogó stratégia végrehajtását az egészségügyben, valamint a minimáljövedelem-juttatások indexálásának bevezetését. A nagyobb beruházások közé tartozik a rigai közlekedési terület ökologizálása tiszta tömegközlekedési eszközök beszerzésével, valamint a magán- és középületek és a vállalkozások energetikai felújítása. Jelentős beruházást terveznek a regionális fejlesztés elősegítésére is: iskolák, ipari parkok és megfizethető lakhatás építése, valamint a kórházak korszerűsítése. Ezek az intézkedések várhatóan fenntartható módon fellendítik a gazdaság növekedési potenciálját.

               (22)Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Lettország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 37,6 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 21 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Lettországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (23)Lettország hivatalosan még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és egyéb kohéziós politikai programozási dokumentumait
                  19
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Lettországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túl Lettországnak számos további kihívással kell szembenéznie, többek között a bankhitelekhez való hozzáférés terén. A magánszektorba irányuló hiteláramlás az elmúlt évtized nagy részében negatív volt. 2016-ban pozitívvá vált, de a hitelek növekedési rátája a GDP növekedési rátája alatt maradt. 2020-ban a magánszektor adósságállománya a GDP 66,5 %-át tette ki, szemben az 5 évvel korábbi 78,3 %-kal. A kis- és középvállalkozások különösen nehezen jutnak hitelhez, részben a magasabb hitelkockázatuk miatt, ugyanakkor viszonylag magas hitelköltséggel és nehézkes papírmunkával is számolniuk kell. Ezenkívül a biztosítékként kínált eszközök gyenge likviditása különösen megnehezíti a hitelhez jutást a rigai régión kívül. Ez jelentős akadályt jelent mind a jelzáloghitelezés, mind a vállalkozásoknak nyújtott hitelek tekintetében. Emellett olcsóbb és hosszabb lejáratú hiteltermékek révén megfizethetőbbé lehetne tenni a fogyasztói környezetbarát technológiák finanszírozását. A szakpolitikai erőfeszítések elsősorban a hitelezés állami támogatások ötvözésével történő fellendítésére összpontosítottak. Ez azonban jelentős költségekkel jár az államháztartás számára, ezért nem fenntartható módja a hitelezés fellendítésének. A hitelkínálati korlátok enyhítéséhez az átláthatóság és a bizalom általános javítására van szükség az üzleti környezetben, ideértve az árnyékgazdaság csökkentését is. Emellett lehetőség van a hitelvisszafizetési ráták növelésére, ami csökkentené a bankok nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos költségeit, és amelyet egy hatékonyabb jogrendszer segíthetne elő. A célzott hitel- és garanciarendszerek segíthetnek csökkenteni a bankok likviditási kockázatait, amelyekkel akkor szembesülnek, amikor viszonylag illikvid piacokon fogadnak el fedezetet. A stratégiailag fontos beruházásokra, például a zöld átállásra és a regionális fejlesztésre irányuló állami hitelezési programok növelhetik a tényleges versenyt a bankpiacon, vagy olyan piaci rést tölthetnek be, ahol a banki finanszírozás túl drága vagy nem áll rendelkezésre. Emellett az állami garancia- és hitelrendszerek sokkal költséghatékonyabb módot kínálnak a magánkölcsönök támogatására, mint a vissza nem térítendő támogatási rendszerek. A bankhitelek előtt álló akadályok mellett az alternatív finanszírozási források lett piaca is fejletlen, és lehetőséget kínál a vállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítására.

               (25)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (26)A 2020. évi adatok szerint Lettország energiaszerkezetének mintegy felét az olajtermékek (33,8 %) és a földgáz (21,6 %) teszik ki, a fennmaradó rész pedig elsősorban megújuló energiából áll (44,1 %). Lettország teljes földgázimportja Oroszországból származik (míg az orosz gázimporttól való függőség uniós átlaga 44 %), és Lettország olajtermék-behozatalának is Oroszország az egyik fő forrása (20 %, ami nagyjából megfelel az orosz olajimporttól való függés 26 %-os uniós átlagának)
                  20
               . Lettország orosz gázellátástól való függőségét jelentős mértékben csökkenti a Litvániával való gázösszeköttetése, amely hozzáférést biztosít Lettország számára a Klaipeda LNG-termináljához. Lettország további összeköttetésben áll Észtországgal és Finnországgal, így a négy ország ugyanannak a földgázpiacnak a részét képezi. Egy Lettországban található földgáztároló lehetővé teszi a kínálat és a kereslet szezonális eltéréseinek kiegyenlítését, és biztonsági tartalékot tárol a balti piac számára. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Mindazonáltal továbbra is szakpolitikai prioritásként kell kezelni az uniós kontinentális villamosenergia-hálózattal való, folyamatban lévő szinkronizálás befejezését, a szomszédos tagállamokkal való összeköttetésekhez szükséges kapacitás biztosítását és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos közös projektek folytatását. Az alternatív ellátási források biztosítását célzó gázinfrastruktúra-fejlesztések mellett az Oroszországtól való energiafüggőség csökkentéséhez Lettországnak fel kell gyorsítania a megújuló energiaforrások elterjedését és növelnie kell az energiahatékonyságot, különösen az építőiparban és a közlekedési ágazatban. Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési terve olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a szárazföldi szélenergiába történő magánberuházások elősegítése. Ezek tervezettnél korábbi végrehajtása, amint azt a kormány nemrégiben bejelentette, elősegítheti a szárazföldi szélenergiába történő beruházások felgyorsítását. A megújuló energiaforrások arányának növeléséhez azonban Lettországnak a tengeri szélenergiával kapcsolatos lehetőségeket is fel kell tárnia. Meg lehetne erősíteni az energiahatékonysági intézkedéseket, beleértve a komplex felújításokat is, különösen az épületek, a közlekedés és az ipar területén. Az energiaszerkezet diverzifikálása érdekében Lettország mérlegeli, hogy a szomszédos tagállamokkal együttműködve beruházzon az atomenergiába. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Lettország megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (27)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Lettország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Lettország igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (28)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  21
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (29)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Lettország esetében ezt különösen az alábbi 1., 2. és 3. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Lettország 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Szélesítse ki az adóztatást, beleértve az ingatlanvagyon és a tőke adóztatását, és az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében erősítse meg az egészségügyi ellátás és a szociális védelem megfelelőségét.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. július 13-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

               3.Javítsa a kis- és középvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését a stratégiai jelentőségű beruházások, különösen a zöld átállás és a regionális fejlesztés megkönnyítését célzó állami hitelezés és garanciarendszerek révén.

               4.Összességében csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést, és diverzifikálja a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsításával, megfelelő összeköttetési kapacitás biztosításával, az energiaellátás és -útvonalak diverzifikálásával, valamint a teljes energiafogyasztás ambiciózus energiahatékonysági intézkedések révén történő csökkentésével.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. július 13.) Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (2021/0164 (NLE)).

                     (11)

                        SWD(2022) 619 final.

                     (12)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (13)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Lettország 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 63. o.).

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb, nemzeti finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 0,7 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak, mivel a Bizottság előrejelzése tartalmazza az energiaellátási biztonsági tartalékok létrehozásának költségvetési hatását az energiatörvény közelmúltbeli módosításainak megfelelően.

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 0,6 százalékpontos restriktív hatást gyakorolnak, ami a bázishatásnak tudható be, nevezetesen annak, hogy a Bizottság előrejelzése 2022-re vonatkozóan figyelembe veszi az energiaellátási biztonsági tartalékok létrehozásának költségvetési hatását, de 2023-ra nem várható ilyen intézkedés.

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (20)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz és a nyersolaj teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Lettország esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.

                     (21)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.