title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Belgium 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/1

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Belgium 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/01)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Belgium 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a belga nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Belgiumra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Belgiumnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Belgium olyan előzetes nemzeti energia- és klímatervet jelentett be, amelyhez egy szövetségi tervezetet, négy regionális tervezetet és számos további mellékletet is csatolt. Bár kiegészítő dokumentumok csatolhatók mellékletként, a végleges nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell a rendelet által előírt összes elemet, beleértve a javasolt megcélzott szinteknek és az ezek elérésére irányuló terv megfelelőségének értékeléséhez szükséges összes információt, különösen a szakpolitikák és intézkedések átfogó áttekintése, valamint egy kísérő hatásvizsgálat révén. Jelentős erőfeszítésekre és politikai hajlandóságra van szükség a jobb integrált nemzeti energia- és éghajlati terv eléréséhez, ami még hasznosabb eszköz lenne a különböző felelős hatóságok közötti együttműködés elősegítésére az energiaátmenet megvalósítása során. Különös figyelmet kell fordítani a dekarbonizációs, az energiahatékonysági és a többi dimenzió közötti kapcsolódási pontok kezelésére olyan, az energiabiztonsággal, a belső piaccal, a kutatással, az innovációval és a versenyképességgel kapcsolatos kézzelfoghatóbb és számszerűsíthetőbb célkitűzések bemutatása révén, amelyek támogatják a dekarbonizációra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló törekvések megvalósítását, továbbá jobban elmagyarázva, hogy miként vették figyelembe az „első az energiahatékonyság” elvet.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha átfogó áttekintést adna nem csupán az energiaigényes iparágak, hanem a karbonszegény technológiák ágazatának versenyképességéről is, és konkrét elemzést nyújtana a világpiacon betöltött pozíciójáról, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetné a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Szintén előnyére szolgálna a körforgásos gazdaságpolitikák további integrációja, hangsúlyozva azok előnyeit az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében.

                  (15)

                  A Bizottság Belgiumnak szóló ajánlásait Belgium integrált nemzeti energia- és klímaterve tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY BELGIUM TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Ki kell egészíteni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatokban az üvegházhatást okozó gázok 2030-ban 2005-höz képest 35 %-kal történő csökkentését előíró célkitűzés eléréséhez szükséges szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat – beleértve az építőipari és közlekedési ágazatokat is, ahol a legtöbb csökkenést kell elérni –, további részleteket megadva az alkalmazási körük, az időzítésük és a várható hatások tekintetében. Meg kell határozni a rugalmassági lehetőségek tervezett kihasználását az erőfeszítés-megosztási ágazatok, az elszámolt LULUCF-ágazatok, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között.

                  2.

                  Jelentős mértékben, legalább 25 %-ra kell növelni a 2030-ra vonatkozó célkitűzés szintjét, Belgiumnak a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásaként, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban lévő azon szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell továbbá, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében a megújuló energia tekintetében Belgium számára 2020-ra meghatározott cél maradéktalanul teljesüljön, és a 2021-től kezdődően kiinduló értékként szolgáljon, valamint ki kell fejteni, hogy Belgium miként kívánja elérni, majd megőrizni a részarány kiinduló értékét. Fokozni kell a fűtési és hűtési ágazatban tett erőfeszítéseket az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében szereplő irányadó cél elérése érdekében, és fokozni kell a megújuló energiaforrások növelése és diverzifikálása érdekében tett erőfeszítéseket a közlekedési ágazatban. További részleteket kell megadni az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a saját megújulóenergia-fogyasztást és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is.

                  3.

                  Növelni kell az energiahatékonysági célkitűzést a végsőenergia-fogyasztás csökkentésével, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A javasolt szakpolitikákat és intézkedéseket hatásvizsgálattal és a 2021-2030-as időszakban érvényesülő nagyságrendre és megvalósítási ütemezésre vonatkozó részletesebb információkkal kell alátámasztani.

                  4.

                  Meg kell határozni a diverzifikációval és az energiafüggőség csökkentésével összefüggő energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket is. A villamosenergia-ágazatban az erőforrások megfelelőségének értékelésekor figyelembe kell venni a regionális összefüggéseket, valamint a rendszerösszekötők és a szomszédos országok termelési kapacitásainak tényleges lehetőségeit.

                  5.

                  Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Fokozni kell a 2019. március 4-i politikai nyilatkozaton alapuló, az ötoldalú energiaügyi fórum részeként már meglévő kiváló regionális együttműködést, hogy az kifejezetten magában foglalja az integrált nemzeti energia- és klímatervek kidolgozását és figyelemmel kísérését, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködés szempontjából releváns kérdésekre.

                  7.

                  Javítani kell a befektetési igényekre vonatkozó, főként minőségi információk számszerűsítését, és ki kell egészíteni azt a célkitűzések elérése érdekében szükséges teljes beruházási igények átfogó értékelésével. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatásokat, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló megtett intézkedéseket és vonatkozó terveket.

                  9.

                  Ki kell egészíteni a kölcsönhatások elemzését a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikákkal, mennyiségi szempontból is.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénységgel kapcsolatos problémák megoldására irányuló megközelítést, többek között további részletek közlésével a meglévő és lehetséges intézkedésekkel, az energiaszegénységet érintő tervekkel és azok várható hatásaival kapcsolatban, az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt elemzés egyidejű elvégzése mellett.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final, 2019.június 5.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Csehország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/9

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Csehország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/03)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Csehország 2019. január 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a cseh nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak. A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (4)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (5)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (6)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (7)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (8)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Csehországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Csehországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (9)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (10)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (11)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (12)

                  Az energiaunió dimenziói közötti kapcsolódási pontok láthatók a terv tervezetében, de nem említik azokat kifejezetten. A végső tervben Csehországnak részletesebben ki kell fejtenie kell a különböző energiauniós dimenziók közötti említett kapcsolódási pontokat, a dekarbonizációs dimenzión belüli szinergiák azonosításával, mint pl. a bioüzemanyagok és a földhasználat, a földhasználat változása és az erdészet. Tovább kell vizsgálni a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat „az energiahatékonyság az első” elvével összefüggésben is, kifejtve, hogy az energiahatékonyság hogyan járul hozzá az energiaellátás biztonsága nemzeti célkitűzéseinek költséghatékony megvalósításához és az energiaszegénység kezeléséhez, egyértelmű határidőket is megadva. A végső tervben alaposabb megfontolást igénylő fontos elem az igazságos átmenet megtervezése a szén- és szén-dioxid-intenzív régiók tekintetében. Azt is fontos figyelembe venni, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással van az energiaellátásra. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (13)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (14)

                  A Bizottság Csehországnak szóló ajánlásait Csehország integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY CSEHORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való cseh hozzájárulásként legalább 23 %-ra kell növelni a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges tervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban növelni kell a célkitűzés szintjét az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt irányadó cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog a Csehország tervében meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. A tervnek tartalmaznia kell intézkedéseket az adminisztratív teher csökkentése érdekében és az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a saját megújulóenergia-fogyasztást és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekkel kapcsolatban.

                  2.

                  Növelni kell a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Jobban meg kell határozni a 2021-2030 közötti időszakban elfogadni tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, azok várható hatásainak értékelése alapján is.

                  3.

                  A tervnek tartalmaznia kell a jövőbeni energia-összetételre vonatkozó előrejelzéseket, beleértve a megújuló gázforrásokat, illetve az energiarendszer rugalmassága, a keresletoldali válaszintézkedések, a kiberbiztonság és a létfontosságú infrastruktúra területén tervezett intézkedéseket. Részletesebb szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni a harmadik országokból származó földgázellátás diverzifikációjának növelése érdekében. Továbbá meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a nukleáris anyagokkal és az üzemanyagokkal való hosszú távú ellátást biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére.

                  4.

                  Meg kell határozni a piaci integrációval kapcsolatos előretekintő célkitűzéseket és célokat, különösen jól meghatározott új és tervezett intézkedések kidolgozására vonatkozóan. Ismertetni kell a megújuló gázokban rejlő potenciált. A végleges tervnek tartalmaznia kell a verseny alakulásával kapcsolatos meglévő és jövőbeni intézkedések általános értékelését.

                  5.

                  Tovább kell pontosítani a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseit és finanszírozási céljait a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Folytatni kell a Csehországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát magában foglaló Visegrádi Csoport keretében már meglévő kiváló regionális együttműködést, valamint a többi tagállammal fennálló kétoldalú párbeszédeket. Az ilyen együttműködés során olyan témakörökre lehetne összpontosítani, mint a belső energiapiac további integrációja, a rendszermegfelelőségnek a kapacitáspiac tervezett folytatásának fényében történő értékelésével kapcsolatos mutatószámok, a méltányos átmenet, a dekarbonizáció és további megújuló energiaforrások elterjesztése, beleértve az energiarendszerre és a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelemre gyakorolt hatásokat.

                  7.

                  Ki kell terjeszteni a beruházási igények és források – beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozás – elemzését, amely jelenleg csak egyes szakpolitikákra vonatkozik, az energia- és éghajlat-politikai céljainak eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintése érdekében. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatásokat, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló megtett intézkedéseket és vonatkozó terveket.

                  9.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek elemeznie kell különösen az energiaátmenetnek a szén fokozatos kivezetése vagy a más energiaigényes ágazatokban történő kiigazítások által érintett lakosságra gyakorolt hatását, és össze kell kapcsolnia ezt a ReStart nevű cseh stratégiai kerettel, elősegítve az igazságos átmenetet a cseh szénrégiók számára. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az értékelés meghatározása révén, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM(2019) 503 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Dánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/13

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Dánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/04)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 288. cikkére,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  A Dán Királyság 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a dán nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Dániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Dániának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Dániának a végső tervben figyelembe kell vennie az energiaunió öt dimenziója közötti szinergiákat és az „első az energiahatékonyság” elvet, többek között ki kell fejtenie, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A keresletoldali válaszintézkedésekkel, az aggregálással, a rendszer rugalmasságával, az intelligens hálózatokkal, a tárolással, az elosztott energiatermeléssel, a fogyasztóvédelemmel és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességével kapcsolatos egyedi célkitűzésekre vonatkozó kiegészítő információk szintén fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben a 100 %-ban megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó, 2030-ra kitűzött cél irányított megvalósításának biztosítása céljából. Fontos, hogy a teljes és végleges terv tartalmazza az összes energetikai támogatás, valamint az azok kivezetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikák, intézkedések és ütemtervek részletes ismertetését, különösen a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében. Az is javítaná a terv minőségét, ha információkkal szolgálnának arról, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással lehet az energiaellátásra. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben egy még átfogóbb elemzést benyújtani arról, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazata jelenleg milyen helyet foglal el világpiaci viszonylatban. A végleges tervnek az energiatechnológiákra vonatkozó exportstratégiára támaszkodva a jövőre nézve mérhető célkitűzéseket, valamint az azok elérését szolgáló szakpolitikákat és intézkedéseket is tartalmaznia kell. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben ugyancsak hangsúlyozni lehetne a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó ambiciózus intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátási megtakarításokat.

                  (15)

                  A Bizottság Dániának szóló ajánlásait a dán integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY DÁNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Tisztázni kell, hogy miként kívánja elérni a 2030-ra vonatkozó, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 39 %-kal való csökkentésére irányuló célját, beleértve a további költséghatékony építőipari szakpolitikák bevezetését és a tervezett közlekedési szakpolitikáinak részletesebb kidolgozását, valamint a rugalmassági intézkedések tervezett alkalmazását az erőfeszítés-megosztási ágazatok, a LULUCF-ágazatok és a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között.

                  2.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) foglalt kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 55 %-os arányával – azaz a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való dán hozzájárulással – kapcsolatos célkitűzés örvendetes szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. Tisztázni kell többek között az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzat szintjét. Ezenfelül a közlekedési ágazatban javaslatot kell tenni az ütemtervekere és annak megfelelő, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikke szerinti közlekedési cél elérését célzó intézkedésekre. További részletekkel kell szolgálni azon egyedi intézkedésekről, amelyek biztosítják az energiaágazatban a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát, tekintettel a biomassza dán energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára.

                  3.

                  Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Olyan ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek ellensúlyoznák a jóval alacsonyabb finanszírozási szintek energiahatékonyságot és elfogadott energiaadó-csökkentéseket érintő valószínű hatásait, és amelyek 2030-ig további energiamegtakarítást eredményeznének. A tervnek új, a 2012/27/EU irányelv 7. cikkében előírt energiamegtakarítás elérése céljából kidolgozott és azt elérni képes intézkedéseket kell tartalmaznia. Ez különösen fontos Dánia azzal kapcsolatos döntésének fényében, hogy meg kívánja szüntetni az energiahatékonyságra vonatkozó meglévő kötelezettségi rendszerét, ami csökkentené a végsőenergia-megtakarítást célzó intézkedésekre rendelkezésre álló forrásokat. Egyértelműbbé kell tenni a tisztább és hatékonyabb közlekedéssel és járművekkel kapcsolatos célok elérésére alkalmas jelenlegi intézkedéseket.

                  4.

                  A piaci integráció kapcsán egyértelműbb, mérhető és előretekintő célkitűzéseket kell meghatározni.

                  5.

                  Részletesebben ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Más együttműködési mechanizmusokra is ki kell terjeszteni a már jól működő, különösen a többi skandináv országgal (Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) és balti országgal (Észtország, Lettország és Litvánia) létrejött regionális együttműködési megállapodásokat. A megújuló energia terén folytatott megerősített együttműködés lehetséges területei közé tartoznak a tervezett statisztikai átruházások, illetve a hibrid megújulóenergia-projektek ott, ahol a tengeri szélenergia-termelés egynél több piachoz kapcsolódik. A kutatás és innováció terén idetartozik a kutatási programok összehangolása, a koordinált finanszírozás, valamint a többi tagállammal és az uniós programokkal és kezdeményezésekkel meglévő szinergiák azonosítása.

                  7.

                  Ki kell bővíteni a beruházási igényekkel kapcsolatban elkészített elemzést az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések 2030-ig való elérése érdekében tervbe vett szakpolitikákkal kapcsolatos állami és magánberuházási igényekre vonatkozó becslésekkel és meg kell adni az azok finanszírozásához szükséges lehetséges forrásokat.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket.

                  9.

                  Több mennyiségi információval kell kiegészíteni az éghajlatváltozás mérséklésével és a levegőszennyezéssel kapcsolatos szakpolitikák örvendetes integrációját, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Németország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/17

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Németország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/05)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Németország 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a német integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Németországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Németországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Figyelembe véve a terv tervezetében felvázolt nemzeti energia- és éghajlat-politikai célok általánosságban megfelelő meghatározását, a végleges terv részletesebben is kifejthetné az e célok közötti jelentősebb kölcsönhatásokat mind a nemzeti célkitűzések szintje, mind pedig az ideiglenes, tervezett, kiegészítő és meglévő szakpolitikai eszközök szempontjából. Az ágazatok összekapcsolásának és a különböző gazdasági ágazatok kapcsolódó ösztönzőrendszereinek részletesebb kifejtése lehetővé tenné, hogy átfogóbban foglalkozzanak a szakpolitikáknak és az intézkedéseknek az energiaunió dimenzióin belüli és e dimenziók közötti összeegyeztethetőségével. Ennek keretében megfontolandó lenne az energiaunió összes dimenzióján belül azonosítani a beruházási igényeket, hogy az energiatámogatások fokozatos kivezetésének és a hosszú távú láthatóság biztosítása révén elkerülhetők legyenek a változó árak okozta váratlan hatások, valamint mérlegelni lehetne olyan – többek között energiaszegénységgel kapcsolatos – intézkedéseket, amelyekkel mérsékelhetők a kiszolgáltatott fogyasztókra gyakorolt hatások. Egy átfogó hatásvizsgálat segíthet megérteni a szakpolitikák közötti kölcsönhatásokat, pl. az energetikai célra használt biomassza fenntartható ellátása által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások számszerűsítése révén, ideértve az éghajlatváltozás miatt az energiabiztonságot fenyegető veszélyeket. A végleges tervben szereplő, a megújuló energiaforrások villamosenergia-rendszeren belüli növekvő részarányának figyelembevételéhez szükséges különböző rugalmassági források alakulásának számszerűsített áttekintése segíthet megérteni az energiaunió dimenziói közötti további kölcsönhatásokat. A terv átfogóbb információkat tartalmazhatna arról, hogy az „első az energiahatékonyság” elvet mennyire vették figyelembe a nemzeti szakpolitikákon és intézkedéseken belül az energiaunió különböző dimenziói esetében.

                  (14)

                  A nagyobb figyelmet érdemlő további elemek közé tartozik az ipar versenyképessége és az energetikai átállással kapcsolatos német versenyelőnyök és lehetséges kihívások területe. Hasznosak lennének a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Németországnak szóló ajánlásait a német integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY NÉMETORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Különösen az építőiparban, a közlekedési ágazatban és a mezőgazdasági ágazatban költséghatékony kiegészítő szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni annak érdekében, hogy kezeljék az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célja tekintetében várható jelentős – 2005-höz képest 38 %-os – hiányt.

                  2.

                  Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik, hogy biztosítsa a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való 30 %-os német hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. Ütemterveket kell javasolni és az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikke szerinti közlekedési cél elérését célzó egyedi intézkedéseket kell meghatározni. Részletesebben ki kell fejteni az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatos intézkedéseket, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is.

                  3.

                  A végső- és a primerenergia-fogyasztás tekintetében egyaránt kellően ambiciózus nemzeti hozzájárulást kell meghatározni, amely figyelembe veszi, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós cél elérése érdekében közösen kell fokozni az erőfeszítéseket, valamint a nemzeti hozzájárulást a megfelelő energiamegtakarítások elérésére alkalmas szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani. Egyértelműen azonosítani kell azokat a szakpolitikákat, amelyek a 2021 és 2030 közötti időszakban terveznek elfogadni és végrehajtani, azok várható hatásait, valamint a végrehajtási ütemtervet és a költségvetési követelményeket.

                  4.

                  Meg kell határozni az energiabiztonsági célkitűzéseket támogató, a diverzifikációt és az energiafüggőség csökkentését szolgáló intézkedéseket, ideértve a rugalmassági intézkedéseket is, valamint információkat kell szolgáltatni az atomenergia fokozatos kivezetéséről.

                  5.

                  A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen a piaci jelzések megerősítésére és a villamosenergia-árak piaci elemei tényleges hatásainak javítására irányuló intézkedéseket kell kidolgozni. A tervnek tartalmaznia kell egy ütemtervet az arra irányuló megfelelő intézkedésekkel együtt, hogy a villamosenergia-rendszeren belül felszámolják a hálózati szűk keresztmetszeteket, hatékony teherelosztást biztosítsanak, a piac számára pedig helyi szintű jelzésekkel szolgáljanak, ami a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv fontos elemét képezi, különös tekintettel a belső energiapiac működésére és arra, hogy az a többi tagállammal folytatott további együttműködés és koordináció alapját képezi.

                  6.

                  Egyértelműbbé kell tenni a 2022-től 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  7.

                  Az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése és végrehajtása során egyaránt folytatni kell a regionális együttműködést az érintett magas szintű munkacsoportokon belül, valamint a konzultációt a szomszédos tagállamokkal. Ennek keretében hangsúlyt kell helyezni a szén és a lignit fokozatos kivezetésére, a megújuló energiaforrások elterjesztésére és a belső energiapiacra, továbbá olyan kérdésekkel kell foglalkozni, mint az összekapcsolódás szintje és a 2021-től rendelkezésre álló kapacitás, a rendszermegfelelőség értékeléséhez kapcsolódó regionális együttműködési intézkedések, az igazságos átmenet és az energiarendszer ahhoz szükséges átalakítása, hogy helyet tudjon adni a megújuló energiaforrások nagyobb részarányának, ami várhatóan meg fogja változtatni a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelmet, ugyanakkor növelni fogja a rendszer rugalmassága iránti igényt.

                  8.

                  A villamosenergia-átviteli infrastruktúrával kapcsolatos beruházási igények elemzését ki kell terjeszteni az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez szükséges beruházási igények általános áttekintésére. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is.

                  9.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket.

                  10.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  11.

                  Be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve az energetikai átmenet, a szén tervezett kivezetésének vagy a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó egyéb ágazatokban végzett kiigazítások társadalmi-gazdasági hatásait. Ismertetni kell a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések kapcsolódó társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között külön elemzést készítve az energiaszegénységről, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Írország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/25

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Írország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/07)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Írország 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az ír nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Írországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Írországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges tervben Írországnak a dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziók közötti szinergiák részletesebb kidolgozásával figyelembe kell vennie a szakpolitikai kölcsönhatásokkal kapcsolatban a terv tervezetében szereplő megfontolásokat. Az egyik ilyen kérdés, hogy milyen hatást gyakorol a széntüzelésű erőművek tervezett fokozatos bezárása és a növekvő mennyiségű megújuló energia az energiabiztonságra és a villamosenergia-termelés megfelelőségére. További kidolgozásra váró kérdés, hogy hogyan egyeztethető össze a biomassza tervezett fokozott használata a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-elnyelés fokozására irányuló tervvel. A végleges tervben ki kell térni egy másik fontos elemre: a megújuló energiaforrások támogathatósági kritériumainak meghatározásakor, valamint az energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziókra vonatkozó szakpolitikák ajánlásakor figyelembe kell venni az „első az energiahatékonyság” elvet. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Javulna továbbá a körforgásos gazdaság szerepének figyelembevételével, a nemzeti stratégiákra és cselekvési tervekre való utalásokkal, illetve az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos előnyök és lehetséges kompromisszumok feltüntetésével.

                  (15)

                  A Bizottság Írországnak szóló ajánlásait Írország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY ÍRORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  További intézkedéseket kell előterjeszteni, különösen az építőiparban és a közlekedési ágazatban, hogy költséghatékonyan lehessen csökkenteni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célok tekintetében várható jelentős, 2005-höz képest 30 %-os hiányt.

                  2.

                  A megújuló energia részesedését legalább 31 %-ban kell meghatározni – Írország hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez – az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében a megújuló energiára vonatkozóan meghatározott 2020. évi célkitűzés maradéktalan elérését, és azt, hogy ez 2021-től kiindulási alapként szolgáljon, és ki kell fejteni, hogyan tervezi elérni és fenntartani a részarányára vonatkozó kiinduló értéket. Ütemterveket és kapcsolódó intézkedéseket kell előterjeszteni a fűtési és hűtési, valamint a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében szereplő indikatív célkitűzés, illetve az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési célkitűzés elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban ki kell alakítani a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek adminisztratív terheinek csökkentésére irányuló intézkedéseket és részletes információkat kell adni az e szereplőket támogató keretek létrehozását szolgáló intézkedésekről.

                  3.

                  Sokkal nagyobb szabású energiahatékonysági célokat kell kitűzni mind az abszolút végsőenergia-fogyasztás, mind az abszolút primerenergia-fogyasztás csökkentésével, figyelembe véve, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A végső hozzájárulást a primerenergia-fogyasztás és a végsőenergia-fogyasztás esetében is konkrétan meg kell határozni. Részletesen ismertetni kell az energiamegtakarítás nagyságának becslésére vonatkozó módszertant. Emellett jelezni kell az energiahatékonysági politikák végrehajtásához szükséges beruházásokat.

                  4.

                  Meg kell határozni – különösen a gáz- és olajágazatban – a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére szolgáló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, tekintettel arra, milyen bizonytalanságokkal jár az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból.

                  5.

                  Jobban ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Az északi-tengeri energetikai együttműködés és a „Tiszta energia az EU szigeteinek” elnevezésű kezdeményezés kereteire építve kell megvalósítani a megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzést, és biztosítani kell a folyamatban lévő összeköttetési projektek időben történő végrehajtását. Tekintettel az Egyesült Királyság azon döntésére, hogy kilép az Európai Unióból, intézkedéseket kell hozni az Egyesült Királysággal való további regionális együttműködés biztosítására a villamos energiával kapcsolatos vészhelyzetre való felkészültség és reagálás, valamint a gáz és az olaj tekintetében az energiaellátás biztonsága terén.

                  7.

                  Fel kell sorolni az energetikai támogatások, különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Ismertetni kell a légszennyezésre gyakorolt hatást a különböző forgatókönyvek esetében, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  9.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges tervnek mindenekelőtt ki kell térnie arra, hogy milyen hatást gyakorol az áttérés a sok szén-dioxidot kibocsátó térségek lakosságára. Ki kell egészíteni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót az energiaszegénység csökkentésére irányuló indikatív célkitűzésekkel az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).