title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Lettország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/14

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/89

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Lettország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/14)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanekkor az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadta.

                  (2)

                  A Lettországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Lettország által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalmak és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Lettországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes ágazatokat és régiókat. Ez a Lettországon belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Lettország 2020. április 30-án benyújtotta a 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Lettország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,2 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 9,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint – változatlan szakpolitikákat feltételezve – 2021-ben a GDP 5,0 %-ára, 2023-ra pedig a GDP 2,7 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 36,9 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program alapján 2022-ben, várhatóan 53 % körüli értéken fog tetőzni. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Lettország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 3,0 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalnak három évig terjedő adóhalasztási lehetőségeket, az államilag fizetett betegszabadságra jogosultak körének kiterjesztését, egyes ágazatok támogatását, valamint további egészségügyi kiadásokat. Emellett Lettország garanciák és hitelek révén a GDP 3,2 %-át kitevő likviditási támogatást nyújt a vállalkozások számára. Összességében a Lettország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Lettország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7,3 %-át, 2021-ben pedig a GDP –4,5 %-át teszi ki. Ez azt tükrözi, hogy az ösztönző intézkedések hatása nagyjából hasonló a 2020. évi stabilitási programéhoz, de a foglalkoztatás csökkenése várhatóan kisebb lesz, és a kiadási oldalon az automatikus stabilizátorok is feltételezhetően alacsonyabbak lesznek. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Lettország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  Lettország 2020. március 13-án szükséghelyzetet jelentett be, majd 2020. június 9-ig meghosszabbította azt. A kormány korlátozta a személyek légi, vasúti és vízi úton való mozgását Lettország határain keresztül, távoktatást biztosítva bezárta az iskolákat és az egyetemeket, betiltott minden nyilvános rendezvényt, a közösségi távolságtartásra irányuló intézkedéseket vezetett be, korlátozta a hétvégi értékesítést, valamint előmozdította a digitális közszolgáltatás-nyújtást. A javuló járványügyi helyzetre tekintettel a hatóságok 2020. május 12-től enyhítették a nemzeti korlátozásokat, és megállapodtak a Litvániával és Észtországgal közös határok 2020. május 15-től való újbóli megnyitásában. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 8,6 %-ra emelkedik, majd 2021-ben kismértékben, 8,3 %-ra csökken. Az előrejelzések szerint 2020-ban 7 %-os gazdasági visszaesés várható, ami a csökkenő külföldi kereslet és a növekvő bizonytalanság közepette a beruházásokat és az exportot sújtja a legnagyobb mértékben. A foglalkoztatás várhatóan 2,5 %-kal csökken, figyelembe véve, hogy a kényszerszabadságolt munkavállalók támogatására irányuló állami program és az exportorientált ágazatokban nyújtott bértámogatások tompítják a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatást. Lettország – a Covid19-válságra reagálva – átfogó költségvetési és gazdaságpolitikai válaszintézkedéseket dolgozott ki. A hatóságok a reagálást három területre összpontosították: 1. a munkavállalók támogatására; 2. a vállalkozások támogatására; valamint 3. a legsúlyosabban érintett gazdasági ágazatok támogatására. A foglalkoztatás fenntartását és a szociális védőháló megerősítését célzó foglalkoztatáspolitikai intézkedések magukban foglalják többek között az adott személy bruttó bérének legfeljebb 75 %-át kitevő bértámogatást, a Covid19-cel diagnosztizált vagy karantén alá helyezett munkavállalók betegszabadságának fedezését, valamint a munkanélküli ellátás kiterjesztését. Az átmeneti nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott támogatás célja az volt, hogy likviditást kapjanak az életképes cégek, valamint hogy gyorsan bővüljön a létfontosságú áruk és szolgáltatások kínálata.

                  (17)

                  A Covid19-világjárvány korábban példa nélküli intézkedéseket tett szükségessé a betegség terjedésének megfékezése és hatásának korlátozása érdekében. A világjárvány súlyosbította Lettország egészségügyi rendszerének strukturális gyengeségeit, amelyek közvetlenül összefüggenek a rendelkezésére álló pénzügyi és emberi erőforrások korlátozottságával és a reformok lassú előrehaladásával. A színvonalas és megfizethető egészségügyi ellátás igénybevételének lehetőségét és az egészségügyi rendszer hatékonyságát befolyásolja az alacsony közfinanszírozás. Ez ahhoz vezet, hogy önbevallás alapján számottevő kielégítetlen igények jelentkeznek az egészségügyi ellátás iránt, és – különösen a veszélyeztetett csoportok esetében – jelentősek az igénybe vevő általi közvetlen fizetések, valamint egyenlőtlenné válik a hozzáférhetőség. A rossz egészségügyi eredmények másik fő oka az egészségtelen életmód. Emellett az egészségügyi munkaerőhiány összetett kihívást jelent, és hátráltatja az egészségügyi szolgáltatások biztosítását. Az egészségügyi ellátás hatékonyságának és színvonalának fokozása érdekében elengedhetetlen a korai szakaszban tartó, folyamatban lévő reformok felgyorsítása, ideértve a hatékony megelőzési intézkedéseket, az alapellátás javítását, a kórházi ágazat racionalizálását és a célzott minőségirányítást. Ezen reformok hatásának mértékét és az egészségügyi eredmények javításának lehetőségeit szintén jelentősen befolyásolja az egészségügyre fordított állami finanszírozás összege. Annak érdekében, hogy a hasonló válságok a jövőben kezelhetőek legyenek, fontos beruházni hatékony és megfelelően finanszírozott népegészségügyi intézkedésekbe, a fertőző betegségek terjedésének megelőzése, megfékezése és enyhítése, valamint az ilyen betegségek nyomán az egészségügyi rendszer teljesítményét érő hatások kezelése érdekében. A beruházások célja az lehetne, hogy az egészségügyi ellátáshoz biztosítsák a szükséges tárgyi eszközöket, a stabil e-egészségügyi szolgáltatásokat, valamint a létesítményeket és az emberi erőforrásokat, valamint az, hogy a Covid19-betegek ellátása mellett gondoskodjanak a várhatóan szükséges összes általános egészségügyi szolgáltatás nyújtásához szükséges kapacitásokról is.

                  (18)

                  Lettország intézkedéseket vezetett be a munkavállalók jövedelemtámogatásának kiterjesztése és a szükséghelyzetben történő elbocsátások elkerülése érdekében. A támogatás hatóköre és megfelelősége azonban korlátozott, főként azért, mert a társadalombiztosítási járulékok befizetésétől függ és korlátozott támogathatósági feltételekkel párosul. A rendszer továbbá nem teszi lehetővé a részleges leállás alkalmazását. A jövedelemtámogatásról a munkajövedelemre való fokozatosabb átállás nagyobb munkaerőpiaci rugalmasságot tenne lehetővé a leállás és a gazdasági helyreállás időszaka alatt. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a mindenkire kiterjedő szociális védőháló megfelelőségének, időtartamának és hatókörének javítása érdekében. Ezeket az erőfeszítéseket azonban korlátozza a GDP-arányosan alacsony adóbevétel. Némi javulás ellenére a garantált minimumjövedelem, a minimumnyugdíj és fogyatékosággal élő személyeknek nyújtott jövedelemtámogatás megfelelősége továbbra is alacsony. Lettország a leginkább veszélyeztetettek számára munkanélküli támogatást vezetett be, a munkanélküliek azonban nagy mértékben ki vannak téve a szegénység kockázatának, különösen ha nő a munkanélküliség időtartama. Hiányosságok észlelhetők az önfoglalkoztatók és az atipikus munkavállalók szociális védelemhez – többek között a munkanélküliségi biztosításhoz – való hozzáférése terén, amelyeket orvosolni lehetne. Bár arányuk csökken, a be nem jelentett munkavégzés és a „zsebbe fizetés” továbbra is széles körben elterjedt, gyengítve az érintett munkavállalók szociális védelmét és növelve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó kockázatokat. Valószínűleg a veszélyeztetett csoportok fognak a leginkább nehézségekbe ütközni a munkakeresés során. A foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások integrációja, valamint a szociális szolgáltatások nyújtása továbbra is alacsony szintű. A súlyosan elégtelen lakáskörülmények között és a túlzsúfolt háztartásokban élők aránya a legmagasabbak között van az Unióban, míg a szociális lakások kínálata szűkös.

                  (19)

                  Ha a kis- és középvállalkozások támogatást kapnak a rugalmas munkavégzésre és a távmunkára való képességük gyors fejlesztéséhez, az jelentősen hozzájárulhat a válság hatásának enyhítéséhez. Különösen aggasztó, hogy kevés regisztráció érkezik az állami foglalkoztatási szolgálatokhoz, valamint az, hogy csekély mértékben vonják be a munkanélkülieket az aktív munkaerőpiaci intézkedésekbe. Erősíteni kell és ki kell igazítani az aktív munkaerőpiaci intézkedések végrehajtását és összetételét a munkanélküliség időtartamának csökkentése és a munkába való visszatérés megkönnyítése érdekében. Gazdasági visszaesés idején még fontosabb az emberek megfelelő készségekkel való felvértezése annak érdekében, hogy javuljon a munkaerő rezilienciája. A hatékony és könnyen hozzáférhető felnőttoktatási, átképzési és továbbképzési intézkedések – a szociális szolgáltatások biztosításával és a mobilitás támogatásával együtt – több embert láthatnának el a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségekkel. Szükség van a digitális készségek fejlesztésére is, mivel a lettek csupán 43 %-a rendelkezik alapvető vagy annál magasabb szintű digitális készségekkel. A Covid19-világjárvány arra is rámutatott, hogy színvonalas digitális oktatást és képzést kell kialakítani, melyekhez valamennyi tanuló számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani. Szintén fontos a szociális partnerek kapacitásának megerősítése annak biztosítása érdekében, hogy érdemben és kellő időben részt vehessenek a Covid19-válságra való reagálásban és a helyreállításban.

                  (20)

                  Az Altum nemzeti fejlesztési intézeten keresztül sor került egy jelentős likviditástámogatási program gyors létrehozására és bevezetésére. A program segített a vállalkozások hiteltörlesztéseinek átütemezésében és új hitelek révén likviditási támogatást nyújtott. Ugyanakkor a bankhitelek átütemezése az esetek többségében állami kezességvállalás nélkül történik. Az állami kezességvállalásra vonatkozó jogosultsági feltételek azonban viszonylag szigorúak. Ennek következtében fennáll annak a kockázata, hogy a rosszabb pénzügyi helyzetben lévő, illetve adófizetési késedelembe eső kisebb vállalkozások nem részesülnek támogatásban. A válság által leginkább sújtott ágazatok közé tartozó éttermek és szállodák a gyenge biztosítéki és pénzügyi helyzetük miatt nehezen jutnak likviditáshoz. Ugyanakkor fontos fenntartani a bankszektor rezilienciáját.

                  (21)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ország digitális átalakulását és a zöld átállást támogató szakpolitikáknak figyelembe kell venniük a jelentős regionális különbségeket. A legtöbb lett városi térség kiváló digitális infrastruktúrával rendelkezik, azonban a vidéki területeken alacsony a vezetékes széles sávú lefedettség, különösen az utolsó láncszemet jelentő összeköttetéseket illetően. A nagyon nagy sebességű széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló folyamatos és fokozott erőfeszítések hozzá fognak járulni a digitális infrastruktúra további javulásához. A klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette kihívások kezelése érdekében beruházásokra van szükség a gazdaságnak – többek között a kutatásba, az innovációba és a humán tőkébe történő beruházások megerősítése révén – történő diverzifikálása, korszerűsítése és versenyképesebbé tétele, valamint az átállás társadalmi-gazdasági költségeinek enyhítése céljából. Lettország környezeti fenntarthatósága az energiahatékonyság javítása terén való előrelépésen, a nemzeti energia- és klímatervének végrehajtásán – ideértve különösen a közlekedés és az épületek területét –, valamint a környezeti fenntarthatósági szempontoknak az egyéb gazdasági ágazatokban – különösen a mezőgazdaságban és az erdészetben – való érvényesítésén alapszik. Az intermodális közlekedési infrastruktúra fejlesztése Rigán belül és annak környékén egyaránt megkönnyítené a munkaerő-mobilitást, és segítene visszaszorítani a személygépkocsik használatából származó, növekvő energiafogyasztást. Mindemellett a Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Lettország fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az ország biztonságának és az egységes piacba való integrálásának javítása. A megújuló energiába – különösen a szélenergiába – történő további beruházások és a jelentősen magasabb újrafeldolgozási arányokkal rendelkező körforgásos gazdaságra való átállás előmozdítása szintén javíthatja a környezeti és a gazdasági eredményeket, valamint hozzájárulhat az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célkitűzések eléréséhez. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Lettországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Lettország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (22)

                  Lettország jelentősen csökkentette a bankjain keresztüli kockázatos pénzügyi tranzakciókat, és átalakította a pénzmosás elleni rendszerét. Lettország mindenekelőtt betiltotta a külföldi fedőcégeknek kínált szolgáltatásnyújtást, és számos törvényt módosított. Megerősítette a kulcsfontosságú felügyeleti, pénzügyi hírszerzési és bűnüldözési intézmények kapacitását és képességét. Bár a pénzügyi intézmények felügyeletét jelentősen szigorították, a kockázatértékelés javításával azt célzottabbá és hatékonyabbá lehetne tenni. Bár a bűnüldöző szervek kapacitása és együttműködése javult, tovább lehetne erősíteni a pénzmosással kapcsolatos ügyek kivizsgálására és üldözésére való képességüket.

                  (23)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (24)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Lettország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (25)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Lettország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (26)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Lettország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lettországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Lettország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (27)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Lettország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a válságot követő helyreállítás elősegítése érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Fokozza az egészségügyi rendszer rezilienciáját és hozzáférhetőségét, többek között további emberi és pénzügyi erőforrások biztosítása révén.

                  2.

                  Nyújtson megfelelő jövedelemtámogatást a válság által leginkább sújtott csoportok számára és erősítse meg a szociális védőhálót. Csökkentse a válságnak a foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között rugalmas munkafeltételek, aktív munkaerőpiaci intézkedések, valamint készségfejlesztés révén.

                  3.

                  Biztosítsa a vállalatok – különösen a kis- és középvállalkozások – likviditási támogatáshoz való hozzájutását. A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és ösztönözze a magánberuházásokat. Helyezze a zöld és digitális átállást a beruházások középpontjába, különösen a kutatást és az innovációt, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedést és a digitális infrastruktúrát.

                  4.

                  Tegyen további előrelépést a pénzmosás elleni keret tekintetében.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 86. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Litvánia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/15

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/95

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Litvánia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/15)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Litvániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanekkor az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadta.

                  (2)

                  A Litvániára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Litvánia által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos fellépésre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Litvániát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik a litvániai ágazatokat és régiókat. Ez a Litvánián belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Litvánia 2020. május 15-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Litvánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 11,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 3,9 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 36,3 %-ára nőtt, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 50,6 %-ra emelkedik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Litvánia időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 6,8 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalnak adóhalasztásokat, orvosi eszközök vásárlásához nyújtott további finanszírozásokat, a munkahelyek fenntartását célzó támogatásokat és a Covid19-világjárvány által érintett munkavállalók és önfoglalkoztatók számára biztosított ellátásokat. Mivel az egyes intézkedések kialakításáról és végrehajtásáról szóló bizottsági elemzés rámutatott arra, hogy az intézkedések potenciális igénybevétele viszonylag alacsony, a Bizottság úgy vélte, hogy a kormányzati intézkedések kisebb hatást gyakorolnak az államháztartásra. Emellett Litvánia olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 3,8 %-át kitevőre becsült diszkrecionális intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a válságreagáláshoz, ideértve a vállalkozások likviditásának támogatását. Az említett intézkedések magukban foglalnak (a GDP 2,9 %-át kitevő) hitelgaranciákat. Összességében a Litvánia által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Litvánia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,9 %-át, 2021-ben pedig a GDP –2,7 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Litvánia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint Litvánia GDP-je várhatóan 8 %-kal csökken, amelyet 2021-ben előreláthatólag 7,5 %-os gyors fellendülés követ. A Covid19-világjárványra való reagálás és a gazdasági következmények enyhítése érdekében Litvánia március 16-án a gazdaság fellendítését és a Covid19 terjedése következményeinek enyhítését célzó tervet terjesztett elő. A terv teljes összege 2,5 milliárd EUR, azaz az ország GDP-jének 6,3 %-a, amelyből legfeljebb 500 millió EUR – a GDP 1,3 %-a – az egészségügyi rendszer számára szükséges erőforrások biztosítására fordítható. További 500 millió EUR-t különítettek el a munkahelyek és a jövedelmek védelmére. Az állami garanciaalapok kapacitását 500 millió EUR-val bővítették, valamint további, 500 millió EUR-ig terjedő állami garanciákat hagytak jóvá a gazdaság élénkítése érdekében. A Bizottság áprilisban több litván támogatási programot is jóváhagyott a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a litván gazdaság támogatása érdekében. E támogatások célja, hogy segítsék a vállalkozásokat az azonnali működőtőke-szükségletek fedezésében, hogy ezáltal folytatni tudják tevékenységüket a világjárvány ideje alatt és után. Emellett a Litván Nemzeti Bank enyhítette a kereskedelmi bankokra vonatkozó tőkekövetelmények egy részét a reálgazdaságnak nyújtott hitelezés növelése érdekében.

                  (17)

                  Litvánia egészségügyi eredményei – részben a nem megfelelő hatékonyságú és alulfinanszírozott egészségügyi rendszer miatt – tartósan elmaradnak a többi tagállamétól. A jelenlegi világjárvány további nyomásnak tette ki a rendszert, és rávilágított többek között olyan egyéb strukturális kihívásokra, mint a szolgáltatások csak lassan javuló minősége, az egészségügyi alapellátásra fordított beruházások alacsony volumene, valamint a hatékonyabb és a szükségleteket jobban kielégítő kórházi hálózat kialakítása terén tett előrelépés hiánya. A Covid19-válság rávilágít arra is, hogy a munkaerőhiány, valamint a szolgáltatások és a szükségletek területi eloszlása közötti összhang hiánya egészségügyi egyenlőtlenségeket eredményez. Litvániának mozgósítania kell a jelenlegi válság kezeléséhez és a litván egészségügyi rendszer rezilienciájának jövőbeni fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat. Míg az ország az azonnali fellépést arra összpontosítja, hogy a világjárvány ideje alatti életmentés céljából megerősítse az egészségügyi dolgozók, valamint a kritikus fontosságú orvosi eszközök és felszerelések alkotta kapacitásokat, a hosszabb távú beruházásokat is fokozni kell annak érdekében, hogy javuljon az egészségügyi rendszer rezilienciája, és ezáltal folytathassa tevékenységeit, optimális teljesítményt nyújthasson, illetve felkészülhessen az újabb sokkhatásokra. Ennek megvalósításához elegendő forrást kell elkülöníteni az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének, hatékonyságának és minőségének javítására, hogy a rendszer jobban tudjon reagálni a krónikus betegségekben szenvedők növekvő száma, az idősödés és a tartós egészségügyi egyenlőtlenségek jelentette kihívásokra. Az alapellátás és az e-egészségügy fejlesztése központi szerepet játszik e tekintetben. Litvániának továbbá azt is biztosítania kell, hogy az egészségügyi ellátás megfizethetőségének közelmúltbeli javulása ne kerüljön veszélybe. Végezetül a jövőbeli reziliencia biztosításához arra is szükség lesz, hogy a rendszer jobban képes legyen az egészségtelen életmód csökkentésére (amely többek között az egyik fő oka Litvánia gyenge egészségügyi eredményeinek), valamint hogy több erőfeszítés irányuljon a tartós ápolási-gondozási ágazatnak az öregedő népesség ellátására való felkészítésére.

                  (18)

                  A Covid19-világjárvány előtt magas volt a munkaerőpiaci részvétel, a munkanélküliség pedig alacsony, ám a válság új kihívásokat eredményezett. Litvánia az uniós finanszírozásnak köszönhetően csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszert vezetett be, hogy csökkentse a világjárvány foglalkoztatásra gyakorolt hatásait, valamint számos egyéb intézkedést hozott, melyek a vállalkozásokra és önfoglalkoztatókra gyakorolt negatív hatások enyhítését célozták. A válság előtt az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatóköre egyre csökkent, és a felnőttoktatásban való részvétel alacsony maradt. Azonban annak érdekében, hogy a munkanélküliek a lehető leghamarabb visszatérhessenek a munkaerőpiacra, és hogy fenntartható módon hatékony támogatást lehessen nyújtani a helyreállítási szakasz után is, szélesebb hatókört és elegendő finanszírozást kell biztosítani az aktív munkaerőpiaci intézkedések és a munkaerő átképzésére és továbbképzésére irányuló egyéb intézkedések számára. Fontos a szociális partnerek kapacitásának megerősítése annak biztosítása érdekében, hogy érdemben és kellő időben részt vehessenek a válságból való kilábalási és helyreállítási folyamat megtervezésében.

                  (19)

                  Bár a válság előtt lépéseket tettek a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázatának csökkentése érdekében – például az általános gyermekellátási juttatás és a nyugdíjak növelése révén –, a szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenség mértéke még mindig az egyik legmagasabb az Unióban. Litvániában viszonylag alacsonyak a szociális védelemre fordított közkiadások és a szociális transzfereknek a szegénység csökkentésére gyakorolt hatása csekély, és a szociális mutatóknak a szociális jogok európai pillérét kísérő eredménytáblája szerinti értékelés alapján kritikusnak minősül. Az adórendszer és a szociális ellátórendszer alacsony progresszivitása és gyenge újraelosztási képessége miatt az ország csak korlátozottan képes a közjavak és közszolgáltatások finanszírozására, illetve a szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentésére. A Covid19-világjárvány foglalkoztatásra és a háztartások jövedelmére gyakorolt negatív hatása középtávon valószínűleg súlyosbítja ezeket a problémákat. Ideiglenes intézkedésekre – például a támogathatósági szabályok, valamint egyes ellátások összegének és időtartamának felülvizsgálatára – lehet szükség annak biztosítása érdekében, hogy a világjárvány által leginkább sújtottak helyzete ne romoljon. Ki kell terjeszteni a szociális védőhálót, hogy valamennyi csoport – köztük az önfoglalkoztatók, az atipikus munkavállalók és a leginkább veszélyeztetettek csoportja – támogatáshoz jusson. A rászorulók támogatása érdekében meg kell erősíteni a fő szociális szolgáltatások biztosítását és fokozni kell a szociális lakások iránti igények kielégítését.

                  (20)

                  Bár a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára a közszektor-hiteleken és garanciákon keresztül nyújtott likviditási támogatásoknak rendkívül fontos szerepük van, a közvetítőknek hatékonyan és gyorsan kell kihelyezniük a vállalkozásoknak nyújtott likviditási támogatásokat, és a hitelfeltételek megszabásakor figyelembe kell venni a válsághelyzetet. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele és a hatóságok részéről történő szerződés szerinti kifizetések felgyorsítása szintén segíthet a kkv-k pénzforgalmának javításában. Az újonnan alapított induló és növekvő innovatív vállalkozásoknak egyedi támogatásra lehet szükségük, például közintézmények által kínált tőkerészesedések formájában és olyan, a kockázatitőke-alapokra irányuló ösztönzőkre, amelyek nyomán a kockázatitőke-alapok növelnék befektetéseiket ezekben a vállalkozásokban. Folytatni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy csökkentsék a felesleges szabályozási és adminisztratív terheket, valamint hogy a polgárok és vállalkozások hatékony digitális közszolgáltatásokat vehessenek igénybe.

                  (21)

                  Litvániának gondoskodnia kell arról, hogy a gazdasági helyreállást előmozdító intézkedései előretekintőek legyenek és segítsék a digitális és zöld átállást azokon a területeken, ahol számos kihívással kell szembenézni. Az előbbiek tekintetében elmondható, hogy a digitális készségek az uniós átlag alatt vannak, és a kkv-k az infokommunikációs technológiák ismeretét igénylő álláshelyek betöltését illetően jelentős nehézségekről számolnak be. Míg az optikai hálózat kiépítése a városi és a vidéki területeken is az uniós átlag felett van, addig a vezetékes széles sávú lefedettség és az ehhez kapcsolódó elterjedtség igen alacsony, valamint a városi és a vidéki területek közötti hatalmas különbségek sem javulnak.

                  (22)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése szempontjából fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A zöld átállás tekintetében Litvánia teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátása 2010 óta nagyrészt nem változott. Litvánia erőforrás-termelékenysége az egyik legalacsonyabb az Unióban, és körforgásos (másodlagos) anyagfelhasználása jóval az uniós átlag alatt van. Litvánia nemzeti energia- és klímatervével összhangban az épületek energiateljesítményének az energiahatékonyság és a megújuló energiát használó megoldások révén történő javítása, a fűtési rendszerek korszerűsítése, valamint a közlekedési ágazat fenntarthatóságának javítása jelentősen hozzájárulna a gazdaság dekarbonizációjához. Az említett kérdések és egyéb, jelentős környezeti és egészségügyi hatású problémák kezelésére irányuló célzott köz- és magánberuházások előmozdíthatják a növekedést és támogathatják a rezilienciát, valamint hozzájárulhatnak a válságból való fenntartható helyreállás biztosításához. A már tervbe vett beruházások révén gyorsan kiválaszthatók lennének azok a projektek – például az épületek felújítása és a megújuló energia terén –, amelyek előreütemezése hozzájárulhatna a gazdaság helyreállásához. A középtávú helyreállítási intézkedések előkészítése során támaszkodni lehet a tagállamok nemzeti energia-és klímaterveire, a közös érdekű projektek listájára és az infrastruktúra-fejlesztési tervekre. Mindemellett a Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Litvánia fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az ország biztonságának és az uniós egységes piacba való integrálásának javítása. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Litvániában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Litvánia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (23)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (24)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Litvánia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (25)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Litvánia pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (26)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a Litvánia gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Litvániának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Litvánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (27)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Litvánia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között a megfelelő finanszírozás mozgósítása, valamint az egészségügyi munkaerő és a kritikus fontosságú orvosi eszközök hiányának kezelése révén. Javítsa az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségét és minőségét.

                  2.

                  Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását. Növelje az aktív munkapiaci intézkedések finanszírozását és hatókörét, és mozdítsa elő a készségfejlesztést. Biztosítsa a szociális védőháló hatókörét és megfelelőségét, és fejlessze az adórendszer és a szociális ellátórendszer hatékonyságát a szegénység elleni védelem érdekében.

                  3.

                  Támogassa a vállalkozások likviditását, különösen a kkv-k és az exportorientált ágazatok esetében. A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és ösztönözze a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást – mindenekelőtt a nagyon nagy kapacitású széles sávú hálózatok lefedettségét és elterjedését –, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a fenntartható közlekedést. Mozdítsa elő a technológiai innovációt a kkv-kban.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 91. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Luxemburg 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/16

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/101

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Luxemburg 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/16)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanekkor az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadta.

                  (2)

                  A Luxemburgra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Luxemburg által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Luxemburgot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  Luxemburg 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 29-én pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (10)

                  Luxemburg jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (11)

                  A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 2,2 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,5 %-ának megfelelő hiányra romlik. Az előrejelzések szerint a hiány 2021-ben a GDP 3,0 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 22,1 %-ának megfelelő értékre nőtt, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 28,7 %-ra emelkedik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (12)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Luxemburg időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 5,5 %-át teszik ki. Ilyen intézkedés volt az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, visszatérítendő és vissza nem térítendő segítség nyújtása többek között az önfoglalkoztatók számára, valamint a csökkentett munkaidős foglalkoztatás biztosítása egyebek mellett a határ menti ingázók számára. Emellett Luxemburg olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Utóbbiak közé tartoznak az adóhalasztások, az átmeneti pénzügyi nehézségekkel küzdő kis- és középvállalkozásoknak (kkv-nak) nyújtott hitelek, valamint a garanciák. A 2020. évi stabilitási programban foglaltakhoz képest a Bizottság a csomag kisebb hatásával kalkulál, mivel az adóhalasztást és a hitelek nyújtását nem tekinti költségvetési hatással járó diszkrecionális intézkedésnek. A hatóságok mindazonáltal úgy vélik, hogy a közvetlen adókra vonatkozó adóhalasztás egy részének végső soron költségvetési hatása lenne, amelyet tartalmaz a fent említett, a GDP 5,5 %-át kitevő összeg. Emellett a Bizottság úgy tekinti, hogy a csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszerekhez kapcsolódó költségek egy része az automatikus stabilizátorok működésének részét képezi. Összességében a Luxemburg által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (13)

                  A Bizottság 2020. tavaszi, változatlan politikát feltételező előrejelzése alapján Luxemburg költségvetési egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP 4,8 %-ának megfelelő hiányt, 2021-ben pedig 0,1 %-os többletet mutat. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzéseivel összehasonlítva a 2020. évi stabilitási program mind a bevételek, mind a kiadások tekintetében óvatosabb feltételezéseken alapul.

                  (14)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Luxemburg a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (15)

                  Luxemburg az egyik legjobban teljesítő egészségügyi rendszerrel rendelkezik az Unióban. Azonban mivel az orvosok 49 %-a és az egészségügyi dolgozók 62 %-a külföldi, a rendszer sérülékenysége jóval meghaladja a kritikus szintet (az Egészségügyi Világszervezet mutatója szerint). Ebben az összefüggésben Luxemburg egészségügyi rendszerét érzékenyen érinthetik a szomszédos országok válság idején hozott esetleges egyoldalú döntései. Luxemburgnak rekordidőn belül rövid távú intézkedéseket kellett elfogadnia annak érdekében, hogy a Covid19-válságra reagálva javítsa egészségügyi rendszerének rezilienciáját: mozgósította az egészségügyi infrastruktúrát, ideiglenes kórházbővítésről rendelkezett, valamint lakhatást biztosított Luxemburgban a határ menti ingázó egészségügyi dolgozók és családjaik számára.

                  (16)

                  Az egészségügyi rendszer a jövőben várhatóan fokozódó kihívásokkal néz majd szembe, amellett, hogy az elmúlt években az egészségügyi dolgozók körében egyre több a betöltetlen álláshely. Várhatóan növekedni fog a növekvő és idősödő népesség egészségügyi ellátás iránti kereslete, miközben az előrejelzések szerint a következő 15 évben az egészségügyi dolgozók 59–69 %-a nyugdíjba vonul. A készségmixszel kapcsolatos innovációk, a szakmai szerepek fejlesztése, a feladatmegosztás és a helyettesítés fontos szerepet fognak játszani abban, hogy az egészségügyi ágazat továbbra is vonzó munkahelyeket biztosítson. Általánosabban van még mit javítani az egészségügyi rendszer irányításán, beleértve a szomszédos országokkal való együttműködést is, és a kormány éppen a közelmúltban kezdett bele egy jelentős reformba. Bár Luxemburg fejlett digitális infrastruktúrával rendelkezik, az e-egészségügyi megoldások – például a szolgáltatók digitális költségtérítésére vonatkozó megoldások – megvalósítására irányuló erőfeszítések még nem zárultak le. Luxemburg nagy hangsúlyt fektet a digitális technológiákra, például a szuperszámítógépekre, a mesterséges intelligenciára, a blokklánc-technológiára és a nagy adathalmazokra, és képes arra, hogy e képességeket kiaknázza, és uniós szinten együttműködjön annak érdekében, hogy jelentős mértékben hozzájáruljon a Covid19-járványt okozó vírus semlegesítésére és a fertőzések csökkentésére irányuló kutatásokhoz. Luxemburg emellett új támogatási rendszert hozott létre a Covid19 elleni küzdelmet szolgáló termékekkel kapcsolatos azon K+F beruházási projektek számára, amelyek hatékony terápiás módszerek és oltóanyagok kifejlesztése révén elősegíthetik a jelenlegi Covid19-világjárvány hatékony kezelését.

                  (17)

                  A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 6,4 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 6,1 %-ra mérséklődik. Luxemburg számos intézkedést hozott a foglalkoztatás fenntartása érdekében, különösen a „chômage partiel” területén. Ugyanakkor különös figyelmet kell fordítani a veszélyeztetettebb csoportokra, például az idősebb és az alacsony képzettségű munkavállalókra, tekintettel arra, hogy az új minimáljövedelem-rendszer (REVIS, revenu d’inclusion sociale) máris az állami foglalkoztatási szolgálatnál regisztrált munkanélküliek számának növekedéséhez vezetett a kedvezményezettek 2019 januárja óta kötelező regisztrációja miatt. A Covid19-válság következtében a legkiszolgáltatottabb személyeket sújtaná leginkább a megnövekedett munkaerőpiaci verseny. A válság által sújtott egyéb kiszolgáltatott személyek közé tartozhatnak az ideiglenes munkavállalók, valamint általában az alacsony képzettségű munkavállalók. Az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátája továbbra is strukturális probléma Luxemburgban, ami hatással van a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságára is, amint azt a korábbi években Luxemburgnak címzett országspecifikus ajánlások is kifejtették. A jelenlegi helyzetben az idősebb munkavállalók a Covid19-válság miatt az elbocsátás fokozottabb kockázatának vannak kitéve; minden eddiginél nagyobb szükség van a más munkahelyekhez és ágazatokhoz való alkalmazkodóképességük – többek között továbbképzés és átképzés révén történő – növelésére. Luxemburg közelít az uniós átlaghoz a társadalmi befogadás terén, de az elmúlt években gyengültek az egyenlőtlenségre és a dolgozói szegénységre vonatkozó mutatók; a tanulók lehetőségeit emellett továbbra is erősen befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük. Ebben az összefüggésben különösen a veszélyeztetett csoportokat kell annak érdekében támogatni, hogy szembe tudjanak nézni a Covid19-válság társadalmi hatásaival.

                  (18)

                  A vállalkozásoknak – különösen a kkv-knak, köztük az önfoglalkoztatóknak és a mikrovállalkozásoknak – a Covid19-válság közepette történő támogatása érdekében Luxemburg számos intézkedést foglalt bele a 2020. március 25-én ismertetett stabilizációs tervébe. A kereslet összeomlása és a számos vállalkozás működését teljes mértékben megakadályozó vagy részlegesen korlátozó jelenlegi intézkedések miatt a kiskereskedelem az egyik leginkább érintett ágazat. A Covid19-válságot követően rugalmas szabályozással elősegíthető a kiskereskedelem fellendülése. Emellett hasznos lenne támogatni a kkv-kat az üzletmenet-folytonosságot biztosító digitális technológiák, például az e-kereskedelem bevezetésében. A helyreállítási időszak alatt megfelelő intézkedéseket kell fenntartani a fokozatos és rugalmas újraindítás és a leginkább érintett ágazatok azonosítása mellett, valamint olyan konkrét támogatási terveket kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik ezen ágazatok számára, hogy a helyreállítási szakaszban felzárkózzanak. Ezen intézkedések végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. A Covid19-válság legégetőbb szakaszát követően a növekedést serkentő ágazatokban az átmenet előmozdítása és az új kkv-k létrehozásának támogatása érdekében a luxemburgi fizetésképtelenségi keret reformja segítheti a vállalkozásokat abban, hogy második esélyt kapjanak, ha önhibájukon kívül csődbe mennek.

                  (19)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése szempontjából fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között releváns reformok révén, különösen a digitális és a zöld ágazatokban. Luxemburg már elindította a digitalizáció és az innováció fellendítésére irányuló kezdeményezéseket, de az üzleti szektor és a magánberuházások technológiai integrációja, valamint a közszolgáltatások digitalizálása továbbra is alacsony szintű a magas potenciállal rendelkező környezethez és az ország adatközpontú gazdaságra való áttérésre irányuló törekvéseihez képest. A digitalizációba, a fejlett digitális készségekbe és az innovációba történő beruházások elengedhetetlenek lesznek a kkv-k támogatásához, valamint a termelékenység és a versenyképesség fokozásához. A gazdaság helyreállását az ambiciózus zöld beruházások rövid távú előmozdításával is támogatni kell. A kulcsfontosságú ágazatok közé tartozhat különösen a fenntartható közlekedés (ideértve a vasúti közlekedést) és a fenntartható építőipar – ezen belül különösen a meglévő és az új épületek energiahatékonysága –, valamint a megújuló energia. Ezek erőteljes ösztönzést adhatnak a zöld gazdaságnak, és segítenék Luxemburgot abban, hogy csökkentse elmaradását az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó, 2030-ig teljesítendő céljaitól, valamint hogy előkészítse a terepet a klímasemlegesség felé. Pontosabban meg kell határozni a beruházási szükségleteket és a beruházások pénzügyi forrásait, többek között a Covid19-világjárvány gazdaságra és államháztartásra gyakorolt hatásának fényében. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Luxemburgban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Luxemburg a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (20)

                  Tekintettel a beáramló közvetlen külföldi tőkebefektetések magas szintjére és a külföldi finanszírozókkal fenntartott kapcsolatokat jellemző bonyolult jogi struktúrákra, Luxemburgnak jelentős pénzmosási kockázatokkal kell szembenéznie. Ezeket a kockázatokat a nemzeti kockázatértékelés is tükrözi, különösen a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatásokkal foglalkozó szakemberek, a bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és a befektetési szolgáltatók vonatkozásában. Mivel a pénzmosás elleni keretrendszert e szakemberek nem alkalmazzák kielégítően, az általuk elvégzett kockázatelemzések nem megfelelőek, és a gyanús tevékenységek bejelentése alacsony szintű. E szakemberek felügyelete nem kellően intenzív e hiányosságok orvoslásához. A titoktartás korlátozása és a tényleges tulajdonosok azonosítása érdekében a hatóságok létrehozták a vállalkozások tényleges tulajdonosainak nemzeti nyilvántartását. A rendelkezésre bocsátott információk minőségét és a nyilvántartás hatékonyságát nyomon kell követni.

                  (21)

                  Ahogyan azt az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2020. évi tanácsi ajánlás is elismeri, az agresszív adótervezés elleni küzdelem elengedhetetlen az adórendszerek hatékonyságának és méltányosságának javítása szempontjából. Az adófizetők agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről, kiegészítve ezáltal az uniós jogszabályokat. Luxemburg a korábban elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtása keretében intézkedéseket hozott az agresszív adótervezési gyakorlatok kezelésére, azonban az osztalék-, kamat- és jogdíjfizetések GDP-hez mérten magas százalékaránya azt jelzi, hogy az agresszív adótervezést folytató vállalatok kihasználják az ország adózási szabályait. A közvetlen külföldi befektetések tulajdonosai többségükben „különleges célú gazdasági egységek”. A külföldre (azaz az Unióban rezidens adóalanyok által harmadik országban rezidens adóalanyok számára) utalt kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozó forrásadó hiánya és az osztalékfizetésekre kivetett forrásadó alóli, bizonyos körülmények között járó mentesség miatt e kifizetések teljes mértékben adózatlanok maradhatnak, amennyiben a kedvezményezett joghatóságában nem adókötelesek. Összhangban azzal a kötelezettségvállalásával, hogy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékében szereplő országokkal és területekkel szemben védintézkedéseket vezet be, Luxemburg olyan törvénytervezetet nyújtott be, amely az említett országokba és területekre irányuló kamat- és jogdíjfizetések adóalapból való levonhatóságának tilalmáról rendelkezik.

                  (22)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (23)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Luxemburg hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (24)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Luxemburg pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (25)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Luxemburg gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Luxemburgnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Luxemburg fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (26)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Luxemburg 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját az egészségügyi dolgozók megfelelő rendelkezésre állásának biztosítása révén. Gyorsítsa fel az egészségügyi rendszer irányításának javítását és az e-egészségügy fejlesztését célzó reformokat.

                  2.

                  Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, különös tekintettel a nehéz munkaerőpiaci helyzetben lévőkre.

                  3.

                  Biztosítsa a vállalkozások, különösen a kkv-k és az önfoglalkoztatók likviditását támogató intézkedések hatékony végrehajtását. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a fenntartható közlekedést és épületeket, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához. Mozdítsa elő az innovációt és a digitalizációt, különösen az üzleti szektorban.

                  4.

                  Biztosítsa a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletét és végrehajtását a bizalmi vagyonkezelési és vállalati szolgáltatásokat, valamint a befektetési szolgáltatásokat nyújtó szakemberek tekintetében. Fokozza a fellépést az adórendszer azon jellemzőivel szemben, amelyek – különösen a kifelé irányuló kifizetéseken keresztül – elősegítik az agresszív adótervezést.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 97. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.