               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 508 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Görögország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Görögország 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Görögország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Görögország 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Görögországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Görögországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Görögországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Görögország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A megállapított egyensúlyhiány különösen a magas államadóssághoz, a bankok mérlegében szereplő nemteljesítő hitelek magas szintjéhez és a külgazdasági szektorhoz, valamint a továbbra is alacsony potenciális növekedéshez és magas munkanélküliségi rátához kapcsolódik.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt, amely súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat hatálya alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Görögországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok segítése érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes görögországi régiókat, mindenekelőtt a jelentős mértékben az idegenforgalomtól, és általánosabban a személyes kiskereskedelemtől függő ágazatokra támaszkodó régiókban. Ez Görögországon belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a főváros és különösen a szigeteken fekvő és hegyvidéki régiók közötti, a pénzügyi válság évei alatt egyre markánsabbá vált egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Görögország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Görögország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,5 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 4,7 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 0,2 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 176,6 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 188,8 %-ra növekszik. A költségvetési előrejelzések mögött országspecifikus kockázatok húzódnak meg, mindenekelőtt a lezáratlan peres ügyek, valamint a közszolgáltatási kötelezettségek. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 5,4 %-át teszik ki. Idetartozik a világjárvány által érintett alkalmazottaknak, önfoglalkoztatóknak, egyéni vállalkozásoknak és egyes szabadfoglalkozásoknak nyújtott ideiglenes gazdasági támogatás, a csökkent árbevétellel rendelkező vállalkozások számára biztosított, visszafizetendő előlegfizetés, a társadalombiztosítási járulékok fizetése azon munkavállalók esetében, akiknek a munkaszerződését felfüggesztették, az adók és társadalombiztosítási járulékok megfizetésének elhalasztása, ideértve a koronavírus-járvány által érintett valamennyi vállalkozásra, önfoglalkoztatóra és alkalmazottra vonatkozó, legalább három hónapra érvényes adózási részletfizetési szabályokat, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelek kamattámogatása, valamint az egészségügyi kiadások megnövelése. Görögország emellett olyan intézkedéseket is bejelentett, amelyek ugyan nem járnak közvetlen költségvetési hatással, de hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az intézkedések közé tartoznak a Görög Fejlesztési Bank révén a banki hitelezés támogatására nyújtott pénzeszköz-biztosíték. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése azonban az adóhalasztásokat is olyan likviditási intézkedéseknek tekinti, amelyek 2020-ban nem járnak negatív költségvetési hatással. A Görögország által hozott intézkedések általában véve összhangban vannak Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásokkal. Valamennyi bejelentett intézkedés teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Görögország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 6,4 %-át, 2021-ben pedig 2,1 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 196,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 182,6 %-át.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Görögország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, és 2020-ban a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöb átlépését tervezi. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesül, a hiánykritérium viszont nem teljesül.

               (16)Ami a Covid19-világjárványt illeti, a megerősített fertőzések mostanáig meglehetősen alacsony számából ítélve úgy tűnik, hogy Görögország időben meghozott válaszlépései és a korlátozás érvényesítése hatékony intézkedésnek bizonyult. A Covid19-válság azonban várhatóan súlyos gazdasági hatással jár, mivel Görögországban más tagállamokhoz képest nagy szerepet játszik az idegenforgalmi és a közlekedési ágazat. Az idegenforgalmi ágazatban Görögország 2019-hez képest jelentős bevételkiesést szenvedhet el. A turizmus a görög gazdaság legfontosabb szolgáltatásexportja, amely a szolgáltatásexport 45 %-át tette ki. Továbbá a világkereskedelemben a világjárvány nyomán bekövetkező keresletcsökkenés várhatóan érinti majd a szolgáltatásexport 40 %-át kitevő hajózási ágazatot. A kijárási korlátozás, az alacsonyabb rendelkezésre álló jövedelem és a növekvő munkanélküliség miatt a belföldi kereslet előreláthatóan jelentősen csökken.

               (17)Görögország a Covid19-járvánnyal szemben életbe léptette a pandémiára vonatkozó nemzeti tervét, továbbá meghozott egy sor példa nélkül álló intézkedést, így mindenkivel szemben, aki esetében felmerült a gyanúja, hogy kapcsolatba kerülhetett a vírust hordozó személyekkel, szigorú karantént vezetett be, és korlátozta a közösségi kontaktusokat. A hatóságok a 2020-as GDP 10,5 %-át kitevő, széles körű intézkedéseket fogadtak el a gazdasági és társadalmi hatás enyhítése érdekében. Az intézkedések részét képezik a GDP 3,7 %-át elérő költségvetési hatással járó, a GDP 5 %-ának megfelelő adóintézkedések, és a GDP további 1,9 %-át kitevő ideiglenes adóhalasztások, valamint a kereskedelmi bankok számára nyújtott készpénzbiztosítékok, amelyek révén azok a GDP 3,6 %-ának megfelelő friss hitelt nyújthatnak. A népegészségügyi ágazat 273 millió EUR összegű egyszeri tőkeinjekcióban részesült; ez fedezi például további 2 000 alkalmazottnak az egészségügyi ágazatba való felvételét, egészségügyi felszerelések beszerzését, és a szűrések megerősítését.

               (18)A Covid19-világjárvány hatékony kezelése érdekében javítani kell az egészségügyi rendszer kapacitását, hozzáférhetőségét és ellenálló képességét. Még mindig magas a magánegészségügyi ellátásokra fordított közvetlen kifizetések és hálapénzek összege, ami szorosan összefügg a kórházigazgatás alacsony hatékonyságával. Ez egyenlőtlenségekhez vezet. A hozzáférés továbbra is problémát jelent, és a betegek saját jelzései alapján a nem kielégített egészségügyi szükségletek előfordulása a legmagasabbak között van az EU-ban, ugyanakkor jelentős különbségek vannak a jövedelmi csoportok és a foglalkoztatási viszony tekintetében. A beteg által fizetendő önrész nem kellő mértékben alapul a rászorultságon ahhoz, hogy védelmet nyújtson a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportoknak. Ezt súlyosbítja a gyakran túlságosan drága gyógyszerek túlkínálata, és ebből adódó túlzott fogyasztása. E problémák leküzdése érdekében Görögország az egészségügyi alapellátást érintő markáns reformot hajt végre, hogy rövid távon hozzáférést biztosítson a minőségi alapvető ellátásokhoz, hosszabb távon pedig az egész lakosság számára biztosítsa az alapellátás általános kapuőr szerepén alapuló rendszert. Az első jelzések arra utalnak, hogy ez kulcsfontosságúnak bizonyul a polgárok védelme és a vírus terjedésének korlátozása szempontjából, és biztosítja, hogy a rendszer teljes kapacitását fel lehessen használni arra, hogy szükségleteiknek megfelelő kezelést nyújtsanak a betegek számára. Az egészségügyi kiadások problémájára még nem született fenntartható megoldás, mivel a strukturális intézkedések elégtelensége miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik a pénzügyi fenntarthatóságát biztosító visszatérítési rendszerre. A közelmúltban hozott biztató intézkedések ellenére, a központosított közbeszerzés még mindig gyenge. 2018-ban az egészségügyre fordított állami kiadások még a GDP mintegy 1 %-át kitevő visszatérítések értékével együtt sem érték el az uniós átlagot. Az egészségügyi rendszer eredményességének, hozzáférhetőségének és általános ellenálló képességének javításához a hatékonyság növelésére és további pénzügyi forrásokra van szükség.

               (19)Intézkedéseket kell hozni a Covid19-válság munkavállalókra és vállalkozásokra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 19,9 %-ra emelkedik, 2021-ben pedig 16,8 %-ra javul. Görögország már bevezetett egy ideiglenes rendszert, amely enyhíti a válság által súlyosan érintett vagy tevékenységüket felfüggeszteni kényszerült vállalkozások munkaerőköltségeit, egyidejűleg védi a munkaszerződéseket és jövedelemtámogatást nyújt az érintett munkavállalóknak. A csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás általános bevezetése azonban fenntarthatóbb és rugalmasabb megoldást kínálna, és a hatóságok lépéseket tettek ebbe az irányba. Egy ilyen szabályozás lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy a tevékenységük korlátozásának mértékével arányosan kérelmezzék a munkaidő csökkentését, megőrizve ugyanakkor az iparágak működését, és elkerülve az ideiglenes elbocsátások strukturális munkanélküliséggé válását. A Görögországban más tagállamokhoz képest eddig korlátozottan alkalmazott rugalmas munkafeltételek, például a távmunka kiterjesztése szintén segítené a gazdasági tevékenység és a munkahelyek megőrzését a kijárási korlátozás és a közösségi kontaktusok korlátozásának ideje alatt.

               (20)Fennál a kockázata, hogy a Covid19-válság ismét súlyosbítja a lakosság nagy részének szociális helyzetét, és növeli a jövedelmi egyenlőtlenségeket. A világjárványt megelőzően a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett görög lakosság aránya még mindig az egyik legmagasabb volt az EU-ban, és a gyermekeket és a munkaképes korú személyeket jobban fenyegették ezek a kockázatok, mint az idősebbeket. A dolgozói szegénység, a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférés és az energiaszegénység szintén aggodalomra ad okot. A válság hatásának enyhítése érdekében alapvető fontosságú megfelelő jövedelempótlást biztosítani minden érintett munkavállaló és önfoglalkoztató számára, ideértve azokat is, akik a szociális védelemhez való hozzáférés hiányosságai miatt nem jutnak ellátáshoz. Ugyancsak fontos, hogy a szociális védőháló erősítésével támogassák a legkiszolgáltatottabbakat, köztük az inaktívakat és a be nem jelentett munkavállalókat is. Mivel valószínűleg többen fognak ismét az alapvető szociális védőhálóra szorulni, fontos lesz, hogy Görögország megfelelő szintre hozza a minimumjövedelemhez tartozó támogatást. Átfogó hozzáférést kell biztosítani a szociális szolgáltatásokhoz a leginkább elesett és legkiszolgáltatottabb helyzetű csoportok, köztük a fogyatékossággal élő személyek, a menekültek és a menedékkérők számára. Ezen túlmenően a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nem eléggé fejlettek. Görögországnak tovább kell segítenie a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférést is – különösen szegénység kockázatának kitett háztartások esetében –, például a kiszolgáltatott helyzetben lévő lakástulajdonosok jelzáloghiteltörlesztését segítő rendszer bevezetésével.

               (21)A Covid19-válság megakasztotta az elmúlt években tapasztalt pozitív munkaerőpiaci fejleményeket, és a munkanélküliség ismét emelkedő pályára állt. Annak érdekében, hogy a válság utáni időszakban támogassa a foglalkoztatás erőteljes helyreállítását, Görögországnak maradéktalanul végre kell hajtania azokat a reformokat, amelyek fokozni kívánják az emberek munkába állását szolgáló politikák – különösen a képzési programok – hatékonyságát. Alapvető fontosságú, hogy bővítsék az állami foglalkoztatási szolgálat azon képességét, hogy folyamatos és egyénre szabott támogatást nyújtson az álláskeresőknek. Görögországnak kiemelt figyelmet kell fordítania a fiatalokra és a nőkre, akiket jobban érint a foglalkoztatási lehetőségek hiánya. A szociális párbeszéd terén szintén előrelépést lehet elérni azáltal, hogy támogatják a szociális partnerek aktív és érdemi részvételét a szakpolitikai döntéshozatalban, beleértve a Covid19-válság hatásainak kezelésére irányuló intézkedések megtervezését és végrehajtását. A kormánynak arra kell összpontosítania erőfeszítéseit, hogy minden polgár fejleszteni tudja alapkészségeit. Lényeges a gyenge oktatási eredmények javítása, a szakképzés korszerűsítése és a felnőttképzés kiterjesztése. A strukturális munkaerőhiány csökkentése és a munkaerőpiaci helyreállítás felgyorsítása érdekében elengedhetetlen az oktatás és képzés minőségének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása.

               (22)Helyes, hogy a Covid19-járványra adott kormányzati válaszlépések között kezdettől fogva kiemelten szerepelt, hogy hitelek és garanciavállalások formájában fenntartható likviditási támogatást, többek között forgótőkét biztosítsanak az érintett vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások és a mikrovállalkozások számára. Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret alapján Görögország az alábbi három programot vezette be a vállalkozások tőkeellátottságának növelésére: i. a visszafizetendő előlegfizetéseket fedező program; ii. a bankhitelek fedezetére szolgáló készpénzbiztosíték program; valamint iii. a jelenlegi hitelekre vonatkozó kamattámogatási program. Fontos, hogy e folyamat során a bankszektor – a hatóságok támogatásával – megfelelő hitelkockázat-értékelés és prudens hitelnyújtási feltételek alapján betöltse a szükséges hiteláramlás fenntartását szolgáló közvetítői szerepét, egyúttal pedig pontosan beszámoljon az eszközminőség esetleges romlásáról. Az eszközminőség megőrzése és a gazdasági fellendülés ösztönzése szempontjából alapvetően fontos a bankszektor azon képességének támogatása, hogy fenntartható adósságátalakítási megoldásokat kínáljon a válság által érintett életképes hitelfelvevőknek.

               (23)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A kiemelt ágazatokba irányuló, növekedést ösztönző beruházások fokozása alapvető szerepet fog játszani a hosszabb távú növekedés fenntartásában és a regionális egyenlőtlenségek csökkentésében. 2019-ben a közberuházások a GDP több mint 1 %-ával elmaradtak a tervektől azt követően, hogy a korábbi éveket hasonló alulteljesítés jellemezte. Az alulteljesítést a hatóságok a támogatott projektek fejlesztésére, irányítására, finanszírozására és végrehajtására vonatkozó szabályok megerősítésére szolgáló „nemzeti fejlesztési terv”, valamint a közberuházások előrejelzésének és nyomon követésének javítását célzó cselekvési terv kidolgozása révén igyekeztek kezelni. Tekintettel arra, hogy a közberuházások fontos szerepet fognak játszani a Covid19-válságot követő gazdasági helyreállítás beindításában, alapvető fontosságú a fennmaradó adminisztratív akadályok elhárítása és új projektek előkészítése. Egy célzott projekt-előkészítő eszköz létrehozása tovább javíthatná és gyorsíthatná a közberuházásokat. A közberuházások hatékonyabb végrehajtása a multiplikátorhatásnak köszönhetően várhatóan további ösztönzést adna a gazdasági növekedésnek. Görögország profitálhatna a hatékonyabb és fenntarthatóbb közbeszerzésből is, amelynek kialakítása a közkiadások javítására és racionalizálására, valamint a versenyképes üzleti környezet garantálására irányuló erőfeszítések szerves részét képezi. Ehhez megfelelő jogalkotási és igazgatási intézkedések révén kezelni kellene a feltárt hiányosságokat, például azt a tartósan fennálló indokolatlan jelenséget, hogy túlzottan alacsony összegű ajánlatok születnek

               (24)A görög gazdaság újraindításához szükség lesz néhány hosszú ideje fennálló gyengeség kezelésére és a lehetséges jövőbeli lehetőségek kiaknázására is. A jelentős beruházási igényű ágazatok közé tartozik a közlekedés és a logisztika, ahol elsősorban a vasúti közlekedést, a közúti közlekedésbiztonságot és az intermodális csomópontok fejlesztését kell támogatni, valamint a szilárd hulladék és a települési szennyvíz kezelése, ahol környezeti szempontból fenntartható beruházásokra van szükség. Görögország klímasemleges gazdasággá való átalakulásához huzamos időn keresztül jelentős magán- és közberuházásokra is szükség lesz. Előre lehetne ütemezni a tervezett beruházásokat, például az energiahatékonyság terén megvalósítandó kis méretű projekteket, az épületek felújítását és a megújuló energiával kapcsolatos projekteket, ami hozzájárulna a Covid19-járványt követő gazdasági fellendüléshez. A középtávú gazdaságélénkítési intézkedéseket előkészítő munka során figyelembe lehet venni a tagállamok nemzeti energia- és klímaterveiben, a közös érdekű projektek jegyzékeiben és az infrastruktúra-fejlesztési tervekben szereplő, tervezett beruházások pozitív vetületeit. A kapcsolódó beruházások kiterjedhetnek a szomszédos tagállamok közötti, villamosenergia-behozatalra és -kivitelre szolgáló határokon átnyúló összeköttetéseknek a görögországi lakosság és a vállalkozások fenntartható energiaellátásának biztosítása érdekében történő megteremtésére, valamint a lignitalapú villamosenergia-termelésről való áttérésre irányuló markáns görög terv által leginkább érintett régiók méltányos átállását szavatolni hivatott intézkedésekre. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Görögországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken
                  8
               . Így Görögország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (25)Az előző években történt némi haladás ellenére Görögországnak fel kell gyorsítania digitális teljesítményének javítására irányuló erőfeszítéseit, többek között azáltal, hogy digitális eszközöket és szolgáltatásokat épít ki a közigazgatásban, az igazságszolgáltatásban és a vállalkozásoknál. A közigazgatás és a fellendülési szakasz szempontjából különösen fontos, hogy fenntartsák a Covid19-világjárvány kitörése óta elindított számos digitális szolgáltatás révén nyert lendületet, és megőrizzék az elért eredményeket. Elősegítené az euróövezeti országokhoz képest fennálló termelékenységi szakadék áthidalását és az adminisztratív terhek enyhítését egy olyan stratégiai megközelítés, amely arra irányulna, hogy felgyorsítsa a digitális technológiák valamennyi gazdasági ágazatban – többek között a közigazgatásban – történő használatát, valamint a különböző információs rendszerek, különösen a piacfelügyeleti adatbázis interoperabilitásának megvalósítását. A nagyon nagy kapacitású hálózatok elérhetőségének javítása és a szupergyors internet elterjedése szintén prioritást jelent. Ami a digitális készségeket illeti, Görögország továbbra is az uniós átlag alatt marad, mivel úgy tűnik, hogy 2019-ben a 16–74 évesek mindössze 51 %-a rendelkezett legalább alapvető digitális készségekkel, szemben az 58 %-os uniós átlaggal. A digitális készségfejlesztés lehetővé teszi majd, hogy Görögországban mindenki egyenlően hozzáférhessen az elektronikus szolgáltatásokhoz, továbbá elő fogja segíteni, hogy a vállalkozások hatékonyan alkalmazzák a távmunkát és az elektronikus eszközöket, valamint hogy az iskolai és egyetemi képzésben vagy felnőttoktatásban részt vevő tanulók teljes mértékben részt vegyenek a távoktatásban. Kiemelt figyelmet kell fordítani a hátrányos hátterű személyekre, köztük a menekültekre és menedékkérőkre, valamint a távoli és vidéki területeken élőkre.

               (26)Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretén belüli pénzügyi támogatási program 2018. évi sikeres lezárását követően Görögország a 472/2013/EU rendelet szerinti megerősített felügyelet hatálya alá tartozik.A Görögországra vonatkozó megerősített felügyelet aktiválása
                  9
                annak elismerését jelenti, hogy középtávon Görögországnak folytatnia kell a makrogazdasági egyensúlyhiányok forrásainak vagy lehetséges forrásainak kezelésére irányuló intézkedések elfogadását, és egyúttal az erőteljes és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformok végrehajtását. Görögország 2018. június 22-én kötelezettséget vállalt az eurócsoport felé arra, hogy folytatja a program alapján elfogadott valamennyi alapvető fontosságú reform végrehajtását azok teljes körű végrehajtásáig. Görögország kötelezettséget vállalt továbbá a költségvetési és fiskális-strukturális politikákkal, a szociális jóléttel, a pénzügyi stabilitással, a munkaerő- és termékpiacokkal, a privatizációval, az igazságszolgáltatási rendszer működésével, a közigazgatással és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos konkrét intézkedések végrehajtására. Ezek a strukturális reformok egyre fontosabba válnak Görögországnak a gazdasága újraindítására irányuló erőfeszítései szempontjából. Az említett reformok sikeres végrehajtása és lezárása minden bizonnyal jelentős mértékben hozzá fog járulni Görögország közép- és hosszú távú gazdasági növekedéséhez. Görögország köteles negyedévente beszámolni a megerősített felügyelet keretében tett kötelezettségvállalások végrehajtása terén elért előrehaladásáról. A kedvező jelentés félévente lehetővé teszi a GDP 0,7 %-ának megfelelő éves adósságenyhítő intézkedések megkezdését. Az eurócsoport 2019 áprilisában és 2019 decemberében elfogadta az első két, 970 millió EUR, illetve 767 millió EUR összegű, szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések megkezdését. 2020. május 20-án közzétették a Görögország kötelezettségvállalásainak végrehajtása terén tett előrehaladását értékelő hatodik megerősített felügyeleti jelentést.

               (27)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (28)A jelenlegi helyzetben különösen fontos, hogy a pénzügyi stabilitás megőrzése és a gazdasági fellendülés finanszírozását lehetővé tevő bankszektorbeli kapacitás felszabadítása érdekében továbbra is a bankok szerkezetátalakításra összpontosítsanak. A bankszektor ellenállóbbá vált, aminek következtében 2019 szeptemberében megszűntek a tőkekorlátozások, de még mindig hangsúlyosan jelen vannak egyes megörökölt kockázatok és kihívások. Ezek közé tartozik a nemteljesítő hitelek még mindig jelentős állománya. A tőkehelyzet ugyan megfelel a tőkekövetelményeknek, ám növekvő rövid távú tőkeigény jelentkezik, valamint a nyereségesség pedig alacsony, és a hitelnyújtás növekedésétől függ. Ennek következtében a görög bankok különösen ki vannak téve a finanszírozási költségek növekedéséből és a Covid19-világjárvány miatt ismét romló eszközminőségből adódó kockázatoknak. Ha a prudens hitelnyújtási feltételeknek megfelelő új hitelnyújtással és a hitelek életképes hosszú távú átütemezésével egyidejűleg előmozdítják a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának folyamatos működését, az kulcsfontosságú szerepet játszhat annak a kettős célnak az elérésében, hogy mérsékeljék a járvány eszközminőségre gyakorolt hatását, és ugyanakkor rendezzék a korábbi nemteljesítő hitelek problémáját. Komoly lépés lehet ebbe az irányba a jogi keret reformjának végrehajtása, ami lehetővé teszi a nemteljesítő hitelfelvevőkkel szembeni korlátozás nélküli biztosítékérvényesítést.

               (29)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes mértékű végrehajtásának biztosításával Görögország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (30)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció alapvető fontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors felépüléshez. Mivel Görögország pénzneme az euró, továbbá figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását, Görögországnak gondoskodnia kell arról, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak, és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (31)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a görög gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Görögországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Görögország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (32)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  10
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               (33)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A jelen ajánlások figyelembe veszik a világjárvány elleni küzdelem szükségességét, és előmozdítják a gazdaság helyreállítását, ami az első szükséges lépés ahhoz, hogy lehetővé váljon az egyensúlyhiány kiigazítása. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlytalanságokat közvetlenül kezelő ajánlásokat az 1., 2., 3. és a 4. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Görögország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer ellenálló képességét, és gondoskodjon az egészségügyi ellátáshoz való megfelelő és egyenlő hozzáférésről.

               2.Enyhítse a válság foglalkoztatási és szociális hatásait, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatáshoz hasonló intézkedések végrehajtásával és a munkaerőpiaci aktivitást hatékonyan támogató programok biztosításával.

               3.Gyorsan vezessen be olyan intézkedéseket, amelyek likviditást, folyamatos hiteláramlást és egyéb finanszírozást biztosítanak a gazdaságnak, különös figyelmet fordítva a leginkább érintett kis- és középvállalkozásokra. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Összpontosítása a beruházásokat a zöld és digitális átállásra, elsősorban a biztonságos és fenntartható közlekedésre és logisztikára, a tiszta és hatékony energiatermelésre és -felhasználásra, a környezetvédelmi infrastruktúrára és a nagyon nagy kapacitású digitális infrastruktúrára és készségekre. Javítsa a közigazgatás hatékonyságát és digitalizálását, valamint segítse elő a vállalkozások digitális transzformációját.

               4.Az eurócsoport 2018. június 22-i ülésén a program lezárását követő időszakra vonatkozóan vállalt kötelezettségekkel összhangban folytassa és fejezze be a reformokat, hogy a Covid19-járvány miatt bevezetett korlátozások fokozatos enyhítését követően újraindíthassa a fenntartható gazdasági fellendülést.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról ((HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        SWD(2020)507 final 2.

                     (9)

                        A Bizottság (EU) 2018/1192 végrehajtási határozata (2018. július 11.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásáról (HL L 211., 2018.8.22., 1. o.), valamint a Bizottság (EU) 2019/338 végrehajtási határozata (2019. február 20.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásának meghosszabbításáról (HL L 60., 2019.2.28., 17. o.).

                     (10)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.9.25.
            COM(2020) 582 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Libériai Köztársaság kormányával kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió részéről történő megkezdésére való felhatalmazásról
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni egy olyan új jegyzőkönyvről, amely megfelel a tagállami flották tényleges lehetőségeinek és igényeinek, valamint összhangban van a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az Európai Unió és a Libériai Köztársaság kormánya fenntartható halászati partnerségi megállapodást
                     1
                   kötött, amely 2015. december 9-én lépett hatályba
                     2
                  . A megállapodás végrehajtási jegyzőkönyve 2020. december 8-án hatályát veszti. A jegyzőkönyv megállapítja az uniós flotta részére biztosított halászati lehetőségeket, valamint az azokért az Unió és a hajótulajdonosok által fizetett pénzügyi hozzájárulást.

                  A 6 500 t/év referenciamennyiséghez való hozzáférés pénzügyi ellentételezéseként a jegyzőkönyv az első évre 357 500 EUR-t, a második, a harmadik és a negyedik évre 325 000 EUR-t, az ötödik évre pedig 292 500 EUR-t irányoz elő az uniós költségvetésből. Ezenkívül az uniós hajótulajdonosok a jegyzőkönyvben a kiosztott kvótára meghatározott árak alapján díjat fizetnek az engedélyekért. Ezenfelül az uniós költségvetés a jegyzőkönyv ötéves időtartama alatt évi 1 625 000 EUR-t biztosít a Libériai Köztársaság halászati ágazati politikájának támogatására.

               A Libériai Köztársasággal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás két uniós tagállam (Spanyolország és Franciaország) hajói számára biztosít halászati lehetőségeket a tonhal és egyes nagy távolságra vándorló fajok tekintetében. A Libériai Köztársasággal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás a Nyugat- és Közép-Afrikában – nevezetesen Marokkóval, Mauritániával, Szenegállal, a Zöld-foki-szigetekkel, Gambiával, Elefántcsontparttal, valamint São Tomé és Príncipével – megkötött kétoldalú fenntartható halászati partnerségi megállapodások kiterjedt hálózatának része.

               A fenntartható halászati partnerségi megállapodások nemzetközi szinten járulnak hozzá a közös halászati politika célkitűzéseinek előmozdításához, biztosítva, hogy az uniós vizeken kívül zajló uniós halászati tevékenységek is az uniós jog szerint alkalmazandó elveken és előírásokon alapuljanak. Emellett a fenntartható halászati partnerségi megállapodások előmozdítják az EU és partnerei közötti tudományos együttműködést, valamint a halászati erőforrásokkal való gazdálkodás javítása érdekében fokozzák az átláthatóságot és a fenntarthatóságot. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások segítik a halászat irányítását azáltal, hogy támogatják a nemzeti és külföldi flották tevékenységeinek megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét, finanszírozást biztosítanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez, valamint hozzájárulnak a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődéséhez.

               A fenntartható halászati partnerségi megállapodások megszilárdítják az Európai Uniónak az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) tagjaként betöltött szerepét. E szervezetet a nemzetközi jog szabályai szerint hozták létre a térségben előforduló, nagy távolságra vándorló fajok megőrzése és a velük folytatott gazdálkodás érdekében.

                  •
                        Összhang az Unió egyéb politikáival

                  A Libériai Köztársasággal az új jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások összhangban vannak az EU-nak az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) országokkal összefüggésben végzett külső tevékenységével, különös tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló uniós célkitűzésekre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) az Unió külső tevékenységéről szóló ötödik része (az Unió külső tevékenysége) V. címe (Nemzetközi megállapodások) 218. cikkének (3) és (4) bekezdése, amely meghatározza az Unió és a harmadik országok közötti megállapodások tárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan, kizárólagos hatáskör.

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

                  A Bizottság 2019–2020-ban elvégezte az EU és Libéria közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás hatályos jegyzőkönyvének utólagos értékelését és a jegyzőkönyv lehetséges megújításának előzetes értékelését. Az értékelés következtetéseit külön bizottsági szolgálati munkadokumentum
                     3
                   tartalmazza.

                  Az értékelés megállapította, hogy az uniós halászati ágazat (tonhalfélék halászata) határozottan érdekelt a Libéria halászati övezetében folytatott tevékenységben, és a jegyzőkönyv megújítása egyértelműen a legelőnyösebb alternatíva. Megújítás hiányában az EU egy olyan eszköztől esne el, amely az Atlanti-óceán keleti térségében fekvő vízterületek globális szabályozásának az ICCAT többoldalú keretén keresztül történő megerősítése tekintetében a különböző érdekelt felek és az EU saját igényeit egyaránt képes kielégíteni.

                  Libéria számára az uniós beavatkozás hozzáadott értéket képvisel, mivel több évre biztosítja a költségvetési bevételeket, az együttműködés tekintetében hivatalos platformként segíti az ágazati párbeszédet és az EU-val folytatott közvetlen információcserét, valamint keretet biztosít az uniós tevékenységek közös nyomon követéséhez és ellenőrzéséhez. A fenntartható halászati partnerségi megállapodás hozzájárul a felelősségteljes halászati gyakorlatok előmozdításához, és a nemzeti halászati politika Libéria általi végrehajtásának pénzügyi támogatása címén hozzáférést biztosít egy külön költségvetési sorhoz (ágazati támogatás).

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

                  Az értékelés részeként konzultációra került sor a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel, egyes nemzetközi civil szervezetekkel, valamint Libéria halászati közigazgatási szerveivel és civil társadalmi szervezeteivel. A távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület keretében szintén folytak konzultációk.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A fenntartható halászati partnerségi megállapodás tartalmaz egy rendelkezést az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeiről.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az új jegyzőkönyvvel kapcsolatos költségvetési vonzatok magukban foglalják a Libéria számára fizetendő pénzügyi hozzájárulást is, amely összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel és különösen a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó költségvetési sor előirányzataival
                     4
                  . A kötelezettségvállalások és a kifizetések éves összege az éves költségvetési eljárás keretében kerül megállapításra, beleértve az év elején még hatályba nem lépett javaslatokra elkülönített tartalékalapot.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               2017. május 23-án a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet szerinti 2017/C 169/12 bizottsági határozat
                  5
                értesítette a Libériai Köztársaságot a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosításának eshetőségéről. Az Európai Unió és a Libériai Köztársaság kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások csak a 2017/C 169/12 bizottsági határozat hatályon kívül helyezését követően kezdődnek meg.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy kezdje meg és folytassa le a fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásokat a Libériai Köztársaság kormányával,

                  – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának,

                  – a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltak szerint a különbizottsággal egyeztetve folytassa le,

                  – a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Libériai Köztársaság kormányával kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió részéről történő megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Indokolt tárgyalásokat kezdeni az Európai Unió és a Libériai Köztársaság kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz
                  6
                csatolandó új jegyzőkönyv megkötése céljából.

               (2)2017. május 23-án a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet szerinti 2017/C 169/12 bizottsági határozat értesítette a Libériai Köztársaságot a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosításának eshetőségéről. Az Európai Unió és a Libériai Köztársaság kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások csak a 2017/C 169/12 bizottsági határozat
                  7
                hatályon kívül helyezését követően kezdődnek meg,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a Libériai Köztársaság kormányával a fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyvről.

               Ezeket a tárgyalásokat a Bizottság a 2017/C 169/12 határozat hatályon kívül helyezését követően nyitja meg.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a külső halászati politikával foglalkozó tanácsi munkacsoporttal konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 177., 2016.7.1.

                     (2)

                        HL L 328., 2015.12.12., 3. o.

                     (3)

                        SWD(2020)196.

                     (4)

                        Lásd a 40. költségvetési alcímet (40 02 41. tartaléksor), a többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodásnak (2013/C 373/01) megfelelően.

                     (5)

                        (2017/C 169/12), HL 169., 2017.5.30., 11. o.

                     (6)

                        Fenntartható halászati partnerségi megállapodás az Európai Unió és a Libériai Köztársaság között(HL L 328., 2015.12.12., 3. o.).

                     (7)

                        A Bizottság 2017/C 169/12 határozata (2017. május 23.) a Libériai Köztársaságnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről (HL C 169., 2017.5.30., 11. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.9.25.
            COM(2020) 582 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATAa Libériai Köztársaság kormányával kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió részéről történő megkezdésére való felhatalmazásról
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               MELLÉKLET

               Irányelvek az Európai Unió és Libéria kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás új jegyzőkönyvéről folytatandó tárgyalásokhoz

               A tárgyalások célja az Európai Unió és a Libériai Köztársaság kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötése, összhangban az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  1
                és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló 2011. július 13-i bizottsági közleményre
                  2
                vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  3
               .

               Annak érdekében, hogy az új jegyzőkönyv révén biztosítható legyen a felelősségteljes és fenntartható halászat előmozdítása, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem előtt:

               ·a Libériai Köztársaság halászati övezetéhez való hozzáférés, valamint az ahhoz szükséges engedélyek biztosítása, hogy az európai uniós flotta hajói halászhassanak a szóban forgó övezetben;

               ·a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó gazdálkodási tervek kellő figyelembevétele a kizárólag a hozzáférhető többleterőforrásokra irányuló halászati tevékenységek környezeti fenntarthatóságának biztosítása és fokozása céljából, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön számításba véve azt, hogy az érintett állományok közös gazdálkodás tárgyát képezik;

               ·törekvés a halászati erőforrásokból való megfelelő részesedés elérésére, amely arányban áll az uniós flotta érdekeivel, amennyiben az erőforrások kiaknázásában más külföldi flotta is érdekelt;

               ·annak biztosítása, hogy a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés az uniós flottának az adott térségben folytatott múltbeli és várható jövőbeli tevékenységén alapuljon, figyelembe véve a rendelkezésre álló legfrissebb és legjobb tudományos értékeléseket;

               ·az ágazati politika megerősítésére irányuló párbeszéd folytatása a környezeti és társadalmi szempontból felelősségteljes halászati politika végrehajtásának előmozdítása érdekében, összhangban az ország fejlesztési céljaival – különösen azokkal, amelyek a halászati tevékenység irányítására, nyomon követésére, ellenőrzésére és felügyeletére, valamint a tudományos szakvéleményekre vonatkoznak –, figyelembe véve a helyi halászközösségek megélhetését és érdekeit;

               ·az emberi jogok, az alapvető munkavállalói jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése a jegyzőkönyvbe.

               A jegyzőkönyvnek meg kell határoznia különösen:

               –az uniós hajók számára biztosítandó halászati lehetőségeket kategóriánkénti bontásban,

               –a pénzügyi hozzájárulást és annak fizetési feltételeit, valamint

               –az ágazati támogatás végrehajtási mechanizmusait.

               2017. május 23-án a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet szerinti 2017/C 169/12 bizottsági határozat
                  4
                értesítette a Libériai Köztársaságot a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosításának eshetőségéről. Az Európai Unió és a Libériai Köztársaság kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások az 1380/2013/EU rendelettel összhangban csak a 2017/C 169/12 bizottsági határozat hatályon kívül helyezését követően kezdődnek meg.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (2)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A közös halászati politika reformja /* COM/2011/0417 végleges */.

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf.

                     (4)

                        (2017/C 169/12), HL 169., 2017.5.30., 11. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.1.25.
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni az Európai Unió (EU) és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló kétoldalú megállapodásról.

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az uniós földrajzi árujelzők nemzetközi szintű védelme az uniós kereskedelempolitika kulcsfontosságú eleme. Az EU kereskedelmi megállapodások vagy egyedi, „célzott” megállapodások letárgyalása révén gondoskodik az uniós földrajzi árujelzők oltalmáról.

               Az EU, az uniós tagállamok és Mongólia partnerségi és együttműködési keretmegállapodást (a továbbiakban: keretmegállapodás) írtak alá, amely 2017. november 1-jén lépett hatályba. A keretmegállapodás szellemi tulajdonjogok védelméről szóló 27. cikkének (1) bekezdése szerint a Felek megállapodnak abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül kétoldalú megállapodást kötnek a földrajzi árujelzők tekintetében.

               A földrajzi árujelzők jól ismertek és jól beváltak Mongóliában, ahol eddig 20 földrajzi árujelzőt jegyeztek be nemzeti szinten egyedi jogszabály keretében. Hagyományos termékeinek hírnevéből kifolyólag az ország jelentős gazdasági előnyöket szerezhet a földrajzi árujelzők használata révén.

               Ez a kezdeményezés az EU-Mongólia partnerségi és együttműködési megállapodásban előirányzott, a földrajzi árujelzőkről szóló kétoldalú megállapodás megkötésére vonatkozó kötelezettségnek tesz eleget.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A földrajzi árujelzőkről szóló megállapodás Mongóliával történő megkötése illeszkedik a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos szakpolitika előmozdítását szolgáló átfogó uniós stratégiába. A kezdeményezés célja, hogy magas szintű, közvetlen oltalmat biztosítson az uniós földrajzi árujelzők bizonyos körének Mongóliában, illetve a mongol földrajzi árujelzőknek az EU-ban. A kezdeményezés versenyelőnyhöz juttatja a földrajzi árujelzővel ellátott termékek termelőit. Ugyanakkor a mongóliai kistermelők könnyebben hozzáférhetnek majd a rendkívül tág uniós piachoz. Az EU kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a földrajzi árujelzők tekintetében a mezőgazdasági termékek, például az élelmiszerek, az ízesített borok, a borok és a szeszes italok uniós szintű védelme terén, azonban jelenleg nem létezik uniós szintű rendszer a nem mezőgazdasági földrajzi árujelzők oltalmára.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A földrajzi árujelzőkről szóló kétoldalú megállapodásról Mongóliával folytatott tárgyalások összhangban vannak az EU külső fellépéseivel és különösen a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos szakpolitika előmozdítását szolgáló átfogó uniós stratégiához kapcsolódó célkitűzésekkel.

               2.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •
                     A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •
                     Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •
                     Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •
                     Hatásvizsgálat

                  A kezdeményezéshez nem készült hatásvizsgálat, mivel nincsenek szakpolitikai alternatívák. Függetlenül attól, hogy Mongólia a jövőben csatlakozhat a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegének aláíróihoz, amelyek között az EU is szerepel, jelenleg a cél elérésére és a keretmegállapodás végrehajtására kínálkozó legmegfelelőbb szakpolitikai alternatíva az EU és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló megállapodás. A „földrajzi árujelzőkről szóló EU–Mongólia megállapodás” ütemtervét 2019. június 11-én tették közzé
                     1
                  .

               •
                     Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •
                     Alapjogok

                  Tárgytalan.

               3.AZ AJÁNLÁS JOGI ELEMEI

               •Jogalap

                  A kezdeményezés az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, mivel a közös kereskedelempolitikába illeszkedik, amely többek között kiterjed „a szellemi tulajdon kereskedelmi vonatkozásaira”, melyek magukban foglalják a földrajzi árujelzőket is.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan, kizárólagos hatáskör.

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikke írja elő.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A megállapodásnak nem lesz közvetlen hatása az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tárgyalások várhatóan 2021 második negyedévében kezdődnek meg.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen és folytasson az Európai Unió (EU) és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló kétoldalú megállapodásról;

                  – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának,

                  – a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió, annak tagállamai és Mongólia partnerségi és együttműködési keretmegállapodást
                  2
                (a továbbiakban: keretmegállapodás) írtak alá, amely 2017. november 1-jén lépett hatályba.

               (2)A keretmegállapodás 27. cikkének (1) bekezdése szerint a Felek megállapodnak abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül kétoldalú megállapodást kötnek a földrajzi árujelzők tekintetében, a földrajzi árujelzőkről szóló kétoldalú megállapodás megkötése tehát a keretmegállapodásban előírt fenti kötelezettségnek tesz eleget,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson Mongóliával a földrajzi árujelzőkről kötendő nemzetközi megállapodásról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a [a különbizottság neve a Tanács által beszúrandó]-val/-vel konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2021.1.25.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3719410_en

                     (2)

                        Partnerségi és együttműködési keretmegállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia között (HL L 326., 2017.12.9., 7. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.1.25.
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               IRÁNYELVEK az Európai Unió és Mongólia közötti, a földrajzi árujelzőkről szóló MEGÁLLAPODÁSRA IRÁNYULÓ TÁRGYALÁSOKHOZ

               A. A MEGÁLLAPODÁS JELLEGE ÉS HATÁLYA

               A megállapodásnak kizárólag a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, a borok, a szeszes italok és az ízesített borok földrajzi árujelzőire vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia.

               B. A MEGÁLLAPODÁS TERVEZETT TARTALMA

               A megállapodásnak a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodást (TRIPS) kell kiegészítenie és arra kell épülnie, túlmutatva a TRIPS hatályos szabályain, a földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogok magasabb szintű, megfelelő és hatékony védelmének és érvényesítésének céljával. A megállapodásnak törekednie kell arra, hogy a földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogok hatékonyabban érvényesüljenek, többek között a digitális környezetben és a határokon (ideértve a kivitelt is).

               A megállapodásnak megfelelő, a végrehajtást támogató együttműködési mechanizmusokat kell létrehoznia a Felek között, valamint rendszeres párbeszédet kell előírnia a földrajzi árujelzőkről, a releváns jogalkotási folyamatokkal kapcsolatos információcsere, a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatcsere és a harmadik országokhoz kapcsolódó konzultációk előmozdítása érdekében.

               A megállapodásnak a TRIPS-megállapodás 23. cikkében meghatározottakon alapuló magas védelmi szinten közvetlen oltalmat és tényleges elismerést kell biztosítania a földrajzi árujelzők közösen megállapított köre (borok, szeszes italok, mezőgazdasági termékek és élelmiszerek) számára, többek között az elnevezésekre való utalások, a fokozott jogérvényesítés (köztük adminisztratív intézkedések), a „bona fide” előzetes védjegyekkel való együttélés, a későbbi generikusság elleni védelem és az új földrajzi jelzések felvételének lehetőségéről való rendelkezések tekintetében. Foglalkoznia kell az előzetesen meglévő egyedi – például a növényfajtákhoz, a védjegyekhez, a generikus vagy egyéb jogos előzetes felhasználáshoz kapcsolódó – jogokat érintő kérdésekkel, hogy a jelenleg fennálló konfliktusokat méltányos és kielégítő módon rendezni lehessen.

               A megállapodásban felsorolt valamennyi földrajzi árujelző számára hatékony oltalmat kell biztosítani a megállapodás hatálybalépésének időpontjától.

               Intézményi rendelkezések

               A megállapodásnak vegyes bizottságot kell létrehoznia a megállapodás végrehajtásának nyomon követésére.

               Hiteles nyelvi változatok

               A megállapodásnak az Unió valamennyi hivatalos nyelvén egyaránt hitelesnek kell lennie, és tartalmaznia kell egy erre vonatkozó nyelvi záradékot.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 518 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Málta 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2019. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Málta 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2019. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács a 2019. március 21-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács a 2019. március 21-i ülésén jóváhagyott. A Tanács 2019. április 9-én elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó ajánlás).

               (2)Mivel Málta pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Máltának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1. és 2. ajánlás tükröz.

               (3)A Máltára vonatkozó 2019. évi országjelentést
                  2
                2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Málta által elért eredményeket.

               (4)Málta 2019. április 16-án benyújtotta 2019. évi nemzeti reformprogramját, 2019. április 30-án pedig 2019. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.
                  4

               (6)Málta jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2019. évi stabilitási programjában a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási többlet a 2018. évi 2 %-ról 2019-ben a GDP 0,9 %-ára csökken, majd 2020-ban kismértékben, a GDP 1,0 %-ára, 2021-ben és 2022-ben pedig a GDP 1,1 %-ára nő. Az újraszámított strukturális egyenleg
                  5
                alapján a középtávú költségvetési célt – azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést – Málta továbbra is túlteljesíti a programidőszak során. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság mértéke várhatóan a Szerződésben rögzített, a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, majd a GDP 46 %-át kitevő 2018-es szintről 2022-ig fokozatosan mintegy 33 %-ra csökken. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2019-ben várhatóan a GDP 0,6 %-ának, 2020-ban pedig a GDP 0,8 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Málta az előrejelzések szerint 2019-ben és 2020-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ugyanakkor rövid és középtávon szorosan nyomon kell követni a kiadások alakulását, különösen a bevételek stabilitását veszélyeztető lehetséges jövőbeli kockázatok fényében.

               (7)Az életkorral összefüggő kiadások növekedése veszélyezteti az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. A nyugdíj- és az egészségbiztosítási rendszerben az életkorral összefüggő állami kiadások várhatóan jelentősen növekedni fognak a többi uniós országhoz képest, ami hosszú távon a növekvő eladósodás kockázatát jelzi. Számos intézkedés irányul a nyugdíjak megfelelőségének növelésére, többek között a magánnyugdíj-megtakarításokra és az önkéntes foglalkoztatói nyugdíjakra irányuló ösztönzők megerősítése révén. Jelenleg is folynak azok az erőfeszítések, amelyek elősegítették a munkaerő-kínálat növelését és a munkában töltött életszakasz meghosszabbítását, ami pozitív hatást gyakorolt a nők és az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáira. A kormány 2018-ban olyan kiigazításokat eszközölt, amelyek lehetővé tették a nyugdíjkorhatár elérését követő hozzájárulások beszámítását, továbbá azt, hogy a 65 év alatti önfoglalkoztató és részmunkaidőben dolgozó nyugdíjasok a jövedelmükkel arányos hozzájárulást fizessenek, ezáltal ösztönözve a munkában töltött életszakasz meghosszabbítását. A törvényben előírt nyugdíjkorhatár azonban – amely a jelenlegi 62 évről fokozatosan nőni fog – a várható élettartam további növekedése ellenére 2027 után is változatlanul 65 év marad. A nyugdíjstratégiára vonatkozó, 2018-ban létrehozott csoport várhatóan 2020 decemberében jelentést tesz közzé, amelyben a nyugdíjrendszer megfelelőségének és fenntarthatóságának javítását célzó ajánlásokat fogalmaz. Az egészségügyi ellátás terén jelenleg zajlanak azok az intézkedések, amelyek a szolgáltatásoknak a kórházakból az alapellátásba történő decentralizálására, valamint a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtásának javítására irányulnak. A kórházi járóbeteg-ellátás kapacitásának bővítésére irányuló jelenlegi tervek hatására kezelhetőbbé válnak a bizonyos szakterületeken tapasztalható hosszú várólisták okozta problémák. Mindazonáltal eddig nem kerültek teljes mértékben kiaknázásra azok az egyéb intézkedések, amelyek célja a szakorvosokhoz történő szükségtelen beutalások arányának csökkentése és a sürgősségi ellátás indokolatlan eseteinek a járóbeteg-ellátásba való átirányítása, ez pedig hátráltatja a rendszer hatékonyságának javítását. Folyamatban van az alapellátást nyújtó központokra vonatkozó új koncepció megvalósítása és az e-egészségügy alkalmazásának fokozatos kiterjesztését célzó beruházások végrehajtása; ezek célja a szolgáltatásoknak a kórházakból az alapellátás területére történő decentralizálása. A tartós ápolás-gondozás iránti növekvő igényt tükrözve 2017–2018 folyamán új típusú közösségi alapú és otthoni ápolás-gondozási szolgáltatások kerültek bevezetésre. A költségvetési fenntarthatóság terén hozott intézkedések hatása az általuk kínált potenciál ellenére a nyugdíjak és az egészségügyi ellátás terén még nem mutatkozott meg.

               (8)Az elmúlt évtizedben Málta határozott lépéseket tett a szolgáltatási ágazat felé, és nagy hangsúlyt fektetett a nemzetközi irányultságú területekre, például a pénzügyi szolgáltatásokra, az idegenforgalomra és az online szerencsejátékokra. A szolgáltatási ágazat bővülése hozzájárult a gazdasági növekedés fellendítéséhez és a folyó fizetési mérleg jelentős többletéhez. Ugyanakkor az, hogy az ország egyre nagyobb mértékben támaszkodik a pénzügyi integritással kapcsolatos kockázatoknak kitett ágazatokra, kihívást jelent az irányítási keret számára, és nyomást gyakorol a felügyeleti és végrehajtási kapacitásra. Különösen a pénzügyi és a szerencsejáték-ágazat volumene és a kriptovaluta-üzemeltetők vonzására irányuló erőfeszítések igényelnek hatékony fellépést a pénzmosással szemben. A máltai pénzügyi hírszerző elemző egység humán és költségvetési erőforrásainak közelmúltbeli növekedése, valamint eljárásainak és folyamatainak javítása pozitív lépés. Az irányítási hiányosságok — különösen a korrupció elleni küzdelem terén — kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak az üzleti környezetre, és negatívan befolyásolhatják a beruházásokat. Különösen a kormányzat különböző szintjein áll fenn az összeférhetetlenség kockázata. A rendőrség gazdasági bűncselekményekre szakosodott egysége jelenleg ráadásul munkaerőhiánnyal küzd. Ebben az összefüggésben fontos, hogy a megerősített jogi keret kellő időben és megfelelő alapossággal kerüljön végrehajtásra. Az irányítási keret javítása és a hatékony végrehajtás biztosítása kulcsfontosságú Málta vonzerejének megőrzése és gazdaságának a hírnevével kapcsolatos kockázatokkal szembeni védelme szempontjából.

               (9)A biztosítási ágazat a passzív felügyelet kockázatainak van kitéve, és esetében elengedhetetlen a belföldi és a külső felügyelő hatóságok közötti együttműködés. A bankszektorral ellentétben a biztosítási ágazat leányvállalatainak felügyeletét belföldi hatóság végzi, azaz a Máltán bejegyzett biztosítótársaságok és a más országokban folytatott üzleti tevékenység a máltai szabályozó közvetlen felügyelete alá tartoznak. A felügyeleti kapacitás azonban még nem erősödött meg kellőképpen. Ezen túlmenően, figyelembe véve a biztosítási üzleti modellek, valamint azon termékek komplexitását, amelyek esetében nagy a speciális biztosítási eszközök létrehozásának és kiterjesztésének lehetősége, szigorú felügyelet szükséges.

               (10)Továbbra is folyamatban vannak a bírósági és az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének javítására irányuló reformok. Idetartozik különösen egy új, a főügyésztől és a rendőrségtől független ügyészi szolgálat létrehozása, amint azt az Európa Tanács Jog a Demokráciáért Bizottsága (Velencei Bizottság) által 2018 decemberében elfogadott, Máltáról szóló vélemény is ajánlotta. Ezen túlmenően a megerősített irányítási keret – ideértve a hatékony igazságszolgáltatási és korrupcióellenes végrehajtást is – előfeltétele annak, hogy a beruházásokból fakadó előnyök teljes mértékben kiaknázhatók legyenek.

               (11)Az innovatív vállalkozások aránya továbbra is alacsony. Az intelligens szakosodás révén meg kell erősíteni a kutatási és innovációs teljesítményt, ami hozzájárulhat a termelékenység növekedéséhez. Málta még nem hozott létre olyan koherens, átfogó és hosszú távú versenyképességi stratégiát, amely lehetővé tenné, hogy a belföldi gazdaság az értékláncban feljebb lépjen. Figyelembe véve Málta szakosodását a gyorsan növekvő szolgáltatásokra, valamint a blokklánc-technológia iránti törekvéseit, döntő fontosságú az igazgatási és felügyeleti kapacitásokba való beruházás további növelése. Emellett Málta innovációs teljesítményének növelése további beruházásokat tesz szükségessé az immateriális javakra vonatkozóan, beleértve a kutatás-fejlesztést, a készséghiány és a hiányosságok kezelését, valamint a tudomány és az üzleti élet közötti kapcsolatok elősegítését; mindez a kutatási és innovációs rendszer hatékonyabb irányítása keretében valósítandó meg.

               (12)Máltának elő kell mozdítania a fenntarthatóbb és erőforrás-hatékonyabb gazdaság felé történő elmozdulást, például az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások kiaknázatlan lehetőségeibe, a vízkezelési ciklusba és a hulladékkezelésbe történő beruházások, a légkondicionálásból származó, egyre növekvő kibocsátások kezelése, éghajlat-politikai fellépések és a közúti közlekedésből származó kibocsátásokat csökkentő fenntartható mobilitás révén. Mivel a tömegközlekedés csak korlátozott alternatívát kínál az autóhasználat és az ingázás szempontjából, továbbá a személygépkocsik nagymértékű elterjedése miatt a közutak túlterheltsége Málta üzleti környezetének egyik leggyengébb pontja, és továbbra is komoly kihívást jelent. Ráadásul az elmúlt 5 évben nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A megújuló energiák részaránya az energiaszerkezetben 2017-ben 7,2 %-ra nőtt, ami némileg meghaladja a 6,5 %-os, 2017–2018-ra vonatkozó ütemterv-előirányzatot. Málta végsőenergia-fogyasztása azonban folyamatosan nő. Rövid távon további beruházásokra van szükség az ágazatok között annak érdekében, hogy teljesüljenek a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó 2020-as nemzeti célkitűzések. A környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos új/továbbfejlesztett technológiák kidolgozása érdekében kutatási és fejlesztési támogatások vagy támogatási intézkedések végrehajtása szükséges. Az ingatlanpiaci fellendülés környezeti és társadalmi költségei szorosabb nyomon követést tesznek szükségessé. A körforgásos gazdaság elveit alkalmazni kell az építési hulladékok ártalmatlanítása során e hulladékok környezeti hatásának korlátozása érdekében. A lakhatási költségek emelkedésének gazdasági és társadalmi következményei különös figyelmet igényelnek.

               (13)Máltában a foglalkoztatási ráta, amely jelenleg az uniós átlag felett van, továbbra is növekszik. E tekintetben érdemes különös hangsúlyt fektetni a fogyatékossággal élő személyek támogatására. A nemek közötti foglalkoztatási különbség továbbra is a legnagyobb az EU-ban, és a nők munkaerőpiaci részvétele – nagyrészt gondozási feladataik miatt – harmincas éveik közepétől kezdve erőteljesen visszaesik. A munkanélküli házi gondozók munkaerőpiaci támogatásának fokozása orvosolhatná ezt a hiányosságot. Málta a munkaerő- és szakemberhiány orvoslására egyre nagyobb mértékben támaszkodik a külföldi munkaerőre, ez pedig társadalmi és fenntarthatósági kihívásokat teremt. A munkaerőpiac, a készségek és a társadalmi befogadás terén tett szakpolitikai kezdeményezések tekintetében hatékonyabb nyomon követés és értékelés lenne szükséges.

               (14)Málta viszonylag magas összegeket fektet be az oktatásba és a képzésbe, de ez egyelőre nem tükröződik mindenki számára elérhető, jobb eredményekben. A befektetési stratégia szempontjából célszerű lenne a társadalmi hátrányok korrekciójának fokozottabb előtérbe helyezése, biztosítva az összhangot a szociális pillér minőségi és inkluzív oktatásra vonatkozó elvével. A korai iskolaelhagyás kezelésére irányuló intézkedések ellenére az arány továbbra is az egyik legmagasabb az EU-ban. A közelmúltban hozott intézkedések a felsőfokú oktatás inkluzív jellegének javítására is törekednek, de a felsőfokú iskolai végzettség az uniós átlag alatt marad, ami a készségekkel kapcsolatban is kihívásokat okoz. A felnőttkori tanulásban való részvétel nőtt, de a mutatók az alacsony képzettségű személyek és az inaktívak esetében továbbra is alacsonyak.

               (15)Amint azt az euróövezetre vonatkozó 2019. évi ajánlás is jelzi, az agresszív adótervezés elleni küzdelem elengedhetetlen ahhoz, hogy az adórendszerek hatékonyabbá és méltányosabbá váljanak. Az adózók agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai az uniós jogszabályokat kiegészítő, koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről. Málta intézkedéseket hozott az agresszív adótervezés ellen, de az osztalék- és jogdíjfizetések magas GDP-arányos szintje azt jelzi, hogy az ország adózási szabályait kihasználják azok a vállalkozások, amelyek agresszív adótervezést folytatnak. A Máltán működő vállalkozások által külföldre (azaz az Unióban rezidens adóalanyok által harmadik országban rezidens adóalanyok számára) utalt osztalék-, kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozó forrásadó hiánya miatt e kifizetések teljes mértékben adózatlanok maradhatnak, amennyiben a kedvezményezett országában sem adókötelesek. Míg Málta fiktívkamat-levonási rendszere segít csökkenteni a hitelfinanszírozás adóelőnyét, a rendszer visszaélés elleni szabályai – a viszonylag nagyvonalú adókulcs és a részvényalapú rendszer mellett – az agresszív adótervezéssel való bármiféle visszaélés megelőzése érdekében szigorú nyomon követést tesznek szükségessé. Bár a máltai egyéni befektetői program és Málta tartózkodási és vízumprogramja nem biztosít automatikusan adóügyi illetőséget, a követelmények teljesülése esetén a jövedelem – amennyiben nem kerül Máltára átutalásra – a fizikai jelenlétre vonatkozó különösebb követelmények nélkül adómentességet kaphat a „nem belföldi” rendszer keretében. Ez elősegítheti az agresszív adótervezési gyakorlatokat, és az OECD jegyzéke szerint a számlainformációk automatikus cseréjének kijátszása tekintetében potenciálisan magas kockázatot jelent.

               (16)A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó uniós alapok programozása valószínűleg hozzájárul az ajánlásokban azonosított egyes hiányosságok kezeléséhez, különösen az országjelentés
                  6
                D. mellékletében ismertetett területeken. Ez lehetővé tenné Málta számára, hogy az azonosított ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat.

               (17)A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a máltai gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi stabilitási programot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (18)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi stabilitási programot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Málta várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

               AJÁNLJA, hogy Málta 2019-ben és 2020-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa az egészségügy és a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát, egyebek mellett – tekintettel a várható élettartam feltételezett növekedésére – a korai nyugdíjba vonulás korlátozása és a törvényben előírt nyugdíjkorhatár kiigazítása útján.

               2.Fordítson figyelmet az adórendszer azon jellemzőire, amelyek elősegíthetik az egyének és a multinacionális vállalatok agresszív adótervezését, különösen a külföldre irányuló kifizetések révén. Erősítse meg az átfogó irányítási keretet, többek között a korrupció feltárására és az ellene való küzdelemre irányuló erőfeszítések folytatása révén. Folytassa a pénzmosás elleni keret megerősítése terén elért előrelépéseket, különösen a végrehajtás tekintetében. Erősítse meg az igazságszolgáltatás függetlenségét, különösen a bírói kinevezésekre és elbocsátásokra vonatkozó biztosítékokat, és hozzon létre külön ügyészi szolgálatot.

               3.Összpontosítsa a beruházással kapcsolatos gazdaságpolitikát a kutatásra és innovációra, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra, az erőforrás- és energiahatékonyságra, a fenntartható közlekedésre, a forgalmi torlódások mérséklésére, valamint az inkluzív oktatásra és képzésre.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.