title: Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Szlovénia 2014. évi nemzeti
reformprogramjáról
és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok
megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6.
cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén.
(2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.
július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó
átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és
foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június
29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens
keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai
eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára.
Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és
kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.
(4)
A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el
Szlovénia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia
2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A
Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU rendeletnek[5] megfelelően kiadta
Szlovénia 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét[6].
(5)
A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves
növekedési jelentést[7],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[8], amelyben Szlovéniát
azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
kerül sor.
(6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a
pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)
A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU
rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Szlovéniára vonatkozó
részletes vizsgálat eredményeit[9].
Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában
továbbra is túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon
követést és folyamatos határozott szakpolitikai intézkedéseket tesz
szükségessé. Noha a Szlovénia által végzett makrogazdasági kiigazításnak és
szakpolitikai fellépésnek köszönhetően az egyensúlyhiány 2013 során
némileg enyhült, a szükséges kiigazítás mértéke arra utal, hogy továbbra is
jelentős kockázatokkal kell számolni. Konkrétabban a gyenge
vállalatirányítási rendszer által jellemezett gazdasági struktúrából, az állam
nagyfokú gazdasági részvételéből, a költség-versenyképesség romlásából, a
kiugró vállalati adósságállományból és az államadósság jelentős
növekedéséből eredő kockázatok nagyon szoros figyelmet igényelnek.
Bár jelentős előrehaladás történt a bankok mérlegének helyreállítása
terén, továbbra is eltökélt fellépésre van szükség az átfogó banki ágazati
stratégia teljes körű végrehajtását – többek között a
szerkezetátalakítást, a privatizációt és a megerősített felügyeletet –
illetően.
(8)
Szlovénia 2014. április 15-én benyújtotta 2014. évi
nemzeti reformprogramját, 2014. április 24-én pedig 2014. évi stabilitási
programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program
értékelésére egyidejűleg került sor.
(9)
A 2014. évi stabilitási
programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány korrekciója
2015-ig és a középtávú költségvetési cél megvalósítása 2017-ig. A program
megerősíti a költségvetési egyensúlyra vonatkozó, a Stabilitási és
Növekedési Paktum követelményeit tükröző, előző középtávú
költségvetési célt. Ugyanakkor az (újraszámított) strukturális egyenleg 2017-ig
várhatóan nem éri el a középtávú költségvetési célt. A program tervei szerint a
hiány 2015-ben a GDP 3 %-a alá csökken, ami összhangban van a túlzott
hiány esetén követendő eljárás kapcsán hozott tanácsi ajánlásban foglalt
céllal. A program 2015 után a hiány tartós csökkenésével számol egészen
2018-ig, amikor is a hiány a GDP 0,3 %-át kitevő többletbe fordul át.
A program előrejelzései szerint az államadósság a GDP 81,1 %-ánál fog
tetőzni 2015-ben, mielőtt 2016-ban 76 %-ra csökken.
Összességében véve a programban felvázolt költségvetési stratégia összhangban
van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A program
költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv –
amelyet független testület (a Makrogazdasági Elemzési és Fejlesztési Intézet)
készített – óvatos. 2014. március 5-én a Bizottság önálló ajánlást intézett
Szlovéniához. A stabilitási program beazonosít néhány olyan kiegészítő
intézkedést, amely hozzájárul az előírt költségvetési kiigazításhoz képest
jelentkező eltérés csökkentéséhez. Ezek alapján elmondható, hogy a
stabilitási program részben választ jelent az önálló bizottsági ajánlásra.
Ennek ellenére továbbra is lefelé mutató kockázatokkal kell számolni, mivel a
programot alátámasztó intézkedések nem kellően részletezettek, és sokuk
még nincs elfogadva. A 2013-as szlovéniai eszközminőség-elemzésből és
stressztesztből eredő minden további feltőkésítési igény növelné
a hiány mértékét és az adósságrátát, míg az állami tulajdonú szervezetek vagy
bankok sikeres privatizációjából befolyó minden, a program
előrejelzéseiben nem szereplő bevétel csökkentené az adósságterhet. A
Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési kiigazítás 2013–2014-ben a
GDP 1,4 %-ával marad el a (korrigált) strukturálisegyenleg-változástól,
valamint a GDP 0,5 %-ával a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott
ajánlás idején szükségesnek becsült kötelező intézkedések összegétől.
2015 vonatkozásában a program a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott
ajánlásnak megfelelő hiányt jelez előre, ezzel szemben a Bizottság
2014. évi tavaszi előrejelzése a GDP 3,1 %-át kitevő hiánnyal
számol. Továbbá az előrejelzés szerint a (korrigált)
strukturálisegyenleg-változással és a végrehajtandó diszkrecionális
intézkedések mögöttes összegével mért költségvetési kiigazítás várhatóan
némileg elmarad a Tanács által 2015-re ajánlott szinttől. A program
értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi
rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy 2014-ben és azt követően
további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy biztosítható legyen a
túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak, és azon belül az
előírt strukturális kiigazításnak való teljes körű megfelelés.
(10)
A költségvetési szabályokat illetően a
parlament 2013-ban jóváhagyta a strukturális értelemben
kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály
kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Ugyanakkor a szükséges
végrehajtási jogszabály, azaz a költségvetési szabályozási törvény, amelynek
2013 novemberében már hatályban kellett volna lennie, még nem került
elfogadásra. Mindenekelőtt meg kell teremteni a működőképes
költségvetési tanács szerepének, hatáskörének és függetlenségének
meghatározásához szükséges jogalapot. Az egészségügy fő kiadási területén
működő valamennyi költségvetési felhasználóra irányuló, átfogó
kiadási felülvizsgálat időben történő elvégzése révén azonosíthatóvá
válna a költségvetési konszolidációt alátámasztó intézkedések, valamint az
eredményesség és a költséghatékonyság fokozására alkalmas opciók újabb köre.
(11)
2013-ban Szlovénia arra vonatkozó ajánlást kapott,
hogy erősítse meg a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát és
javítsa a tartós ápolás-gondozás ágazatának eredményességét,
költséghatékonyságát és minőségét. Szlovénia korlátozott előrelépést
tett az ezzel az ajánlással kapcsolatban hozott intézkedések terén. 2014 áprilisában lezárult a 2012-es nyugdíjreform
értékelése, és az első megállapítások kedvezőek. Noha bizonyos
költségvetési megtakarítások teljesültek, a nyugdíjak szintje változatlan
maradt. Szlovénia közép- és hosszú távon magas költségvetési fenntarthatósági
kockázatoknak van kitéve, elsősorban az elöregedéssel kapcsolatos
költségeknek az ország demográfiája miatt jelentkező emelkedése miatt. Így az összkiadás közép- és hosszú távú
stabilizálásához elengedhetetlen a nyugdíjrendszer és a tartós
ápolási-gondozási rendszer középtávú reformja, a nyugdíjak
megfelelőségének és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz való
hozzáférés biztosítása mellett.  A hatóságok átfogó
nyugdíjreformra irányuló fehér könyvet készülnek összeállítani. 2013 végén
tervezetet fogadtak el a tartós ápolás-gondozás reformjára vonatkozóan, a
kapcsolódó jogszabály 2014 végére várható. Fennáll azonban a késedelem kockázata,
mivel lemaradások tapasztalhatók az egészségbiztosítás folyamatban lévő
szerkezetátalakítása terén.
(12)
A munkaerő-piaci helyzet romlott. A
munkanélküliség 2013-ban elérte a 10,3 %-ot, az ifjúsági munkanélküliség
pedig 2013-ban 21,6 %-ra emelkedett, míg a foglalkoztatásban, oktatásban
vagy képzésben részt nem vevő fiatalok aránya 2011 és 2013 között 2,1
százalékponttal nőtt. A 2013-ban elfogadott munkaerő-piaci reform
értékelése a határozatlan és a határozott idejű szerződések
csökkenő szegmentációja felé mutat, jóllehet más határozatlan idejű
szerződési formák gyakoribb használata mellett, míg az idősek és a
fiatalok foglalkoztatására irányuló ösztönzők hatása még mindig nem
világos. A munkaerő-piaci szegmentációval a diákmunka jobb szabályozása
révén is foglalkoznak. Jóllehet elfogadás előtt áll egy új törvény,
továbbra is kétségek vannak azt illetően, hogy az majd megfelelően
kezelni tudja-e a korábbi szabályok hiányosságait. A kormány korlátozott
előrehaladást ért el a minimálbérre vonatkozó tavalyi ajánlás
végrehajtását illetően, így annak indexálása továbbra is csak az
inflációhoz igazodik annak ellenére, hogy a minimálbérről szóló törvény
más gazdasági feltételhez történő igazítást is lehetővé tesz.
Korlátozott előrehaladás történt az eredményes, személyre szabott aktív
munkaerő-piaci politikai intézkedések kidolgozása és a készségigények és a
készségkínálat közötti összhang hiányának kezelése terén.
(13)
A kormány jelentős előrelépést tett a
bankszektor stabilitására vonatkozó ajánlásokkal összefüggésben: hiteles
eszközminőség-elemzést és stressztesztet, azonnali feltőkésítést
végzett és a nemteljesítő hiteleket a banki eszközkezelő társaságba
transzferálta. Ennek ellenére a munka messze nem fejeződött be, és
határozott fellépésre van szükség a 2013 decemberében bejelentett, átfogó
bankágazati stratégia véglegesítése és végrehajtása, egyebek mellett a
szerkezetátalakítás, a privatizáció és a megerősített felügyelet terén.
Továbbra is magas a nemteljesítő hitelek szintje a bankrendszerben. Ezért
a bankoknak a nemteljesítő hitelekre vonatkozóan belső szanálási
kapacitást kell kiépíteniük (ezen belül meg kell erősíteniük a belső
eszközkezelési és szerkezetátalakítási egységeiket) a nemteljesítő hitelek
feldolgozásának felgyorsítása érdekében, az elidegenítési érték maximalizálása
és az életképes vállalkozások fenntartása mellett. A
nemteljesítő hiteleknek a banki eszközkezelő társaságba történő
további transzferálása alapos tervezést igényel a vállalati hitelek gyors és
hatékony átstrukturálásának megkönnyítése érdekében, különösen az összetett,
összekapcsolt csoportokon belüli hitelek esetében. Még nem készült el a banki
eszközkezelő társaság visszaváltási célszámait megalapozó, átfogó
irányítási stratégia és üzleti terv. Az eszközminőség-elemzésből és a
stressztesztből levont tanulságokra alapozva további határozott
intézkedések indokoltak az összes bank és különösen az állami tulajdonban
maradó bankok irányításának és felügyeletének javítása érdekében, méghozzá a
kockázatkezelés megerősítése, a hitel-jóváhagyási eljárások erősítése
és az adatok minőségének és rendelkezésre állásának javítása révén, a
nemteljesítő hitelek szintjének csökkentése és a jövőbeni kockázatok
visszaszorítása céljából.
(14)
A kormány korlátozott előrehaladást ért el a
teljes hozzáadott érték egyhatodát előállító, a hazai bankok, biztosító
csoportok és nem pénzügyi társaságok összetett rendszerét alkotó, jelentős
keresztrészesedéssel rendelkező állami tulajdonú vállalatok
vállalatirányítására vonatkozó ajánlások végrehajtását illetően. Az állami
befolyás szintje a garanciákból eredő kötelezettségek révén jelentős
közvetlen és közvetett kockázatokat teremt az államháztartás szempontjából. Az
állami tulajdonú vállalatok igazgatására vonatkozó koherens stratégia jobb
vállalatirányítással kísérve kedvezőbb környezetet teremtene a közvetlen
külföldi befektetésekhez. Jóllehet azáltal, hogy 2013 májusában összeállt a
felgyorsított privatizációval érintett 15 vállalatot tartalmazó kiinduló lista,
megtörténtek az első lépések, az eddig történt előrelépés vegyesnek
mondható, és jelentős a kockázata annak, hogy nem sikerül tartani a határidőket.
Késéssel ugyan, de 2014 áprilisában megszületett az állami tulajdon kezelését
megerősítő eszközt, azaz a szlovén állami vagyonkezelőt
megalapozó új szabályozás. Még mindig várat magára az átfogó stratégia
létrehozása és az alapvető és nem alapvető, ezen belül a
privatizációra kijelölt eszközök pontos besorolása.
Megfelelő intézkedések azonosítása és végrehajtása szükséges a
szerkezetátalakítási eljárás védelme és céljainak biztosítása érdekében,
ideértve többek között a hitelezőknek biztosított elidegenítési érték
maximalizálását, valamint a gyors szanálást igénylő, legsürgetőbb
esetek listájának összeállítását.
(15)
A nemteljesítő hitelek
időben történő szanálását elősegítendő 2013-ban módosultak
a fizetésképtelenségi szabályok, az új szabályozás azonban jórészt még
kipróbálatlan. A magas szintű eladósodottság és pénzügyi nehézség
következtében csökkent a vállalati szektor jövőbeli projektekre irányuló
beruházási kapacitása. A vállalati szektor sürgetően szükséges pénzügyi és
operatív szerkezetátalakítása még csak most indul szélesebb körben. Egységes
szemléletre van szükség a bankrendszeren belüli különböző
hitelkitettségekkel kapcsolatban a nemteljesítő hitelek szanálásának
felgyorsítása és a szerkezetátalakítási tárgyalások előmozdítása
érdekében, különösen az összetett, összekapcsolt csoportokon belüli hitelek
esetében. Az összes érdekelt tapasztalt képviselőiből álló,
központosított munkacsoport kezdeményezhetné ezen eljárás támogatását és
felgyorsítását. Addig is elengedhetetlen a banki eszközkezelő társaság
számos, folyamatban lévő sürgős ügyének gyors és eredményes lezárása.
(16)
Lehetőségei ellenére
Szlovéniának van az EU-ban a legkisebb közvetlen külföldi befektetési állománya
(a GDP 34,1 %-a, szemben az uniós átlaggal, amely 2012-ben a GDP
47,1 %-a volt). Jóllehet a privatizáció és a vállalati szerkezetátalakítás
számos új lehetőséget kínál a magánbefektetőknek, bizonyított tény,
hogy a nem megfelelően fejlett üzleti környezet és kultúra megakadályozza
Szlovéniát abban, hogy teljes mértékben kihasználja azok előnyeit. 2012-ben elindult a szabályozott szakmák
deregulációja, és mára e szakmák száma 323-ról 262-re csökkent. A
szabályozott szakmák további deregulációja hozzájárulna a hazai és a külföldi
szolgáltatók számának emelkedéséhez és ezáltal a versenyképesség növeléséhez.
Lehetőség lenne az üzleti környezet és a vállalkozói tevékenységek
javítását szolgáló intézkedések koherenciájának növelésére. Ezzel
összefüggésben a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó európai
strukturális és beruházási alapok keretében várható intelligens szakosodási
stratégia alkalmat nyújt majd az olyan kulcsintézkedésekre való
összpontosításra, mint például a kereskedelemképes, innovatív termékek
előállítása.
(17)
Szlovénia még nem haladt nagyon előre a
közszféra reformjára vonatkozó átfogó (2015 januárjában elfogadandó) javaslatok
elkészítésével. Ennek kapcsán helyre kell állítania a közigazgatás
minőségét és hitelességét. Szlovénia tett némi előrehaladást az
igazságszolgáltatási rendszer minőségének javítása terén és csökkentette a
folyamatban lévő ügyek számát. A kereskedelmi és polgári
igazságszolgáltatásban alkalmazott ügykezelés reformja javított a bírósági
rendszer működésén. A polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében a
közelmúltban tapasztalt pozitív tendencia folytatódik.
(18)
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság
elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a
stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a
programok Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli
nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8.
ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.
(19)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Szlovénia stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[10] különösen az alábbi 1.
ajánlás tükrözi.
(20)
A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és
ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a
stabilitási programot. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi az 1176/2011/EU rendelet
6. cikke szerinti ajánlásait.
(21)
Az európai szemeszter keretében a Bizottság
elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését
is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Szlovéniának biztosítania kell ezen
ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is,
AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2014–2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           2014-ben
és azt követően kellően meghatározott strukturális intézkedésekkel
erősítse meg a költségvetési stratégiát azért, hogy a túlzotthiány-eljárás
keretében a tanácsi ajánlásban meghatározott strukturális kiigazítás
teljesítése révén 2015-ig biztosítsa a túlzott hiány fenntartható módon
történő kiigazítását. A költségvetési egyensúlyhiány tartós kiigazítása az
alkalmazkodóképesség javítására és a növekedés, valamint a foglalkoztatás
élénkítésére irányuló ambiciózus strukturális reformok hiteles végrehajtását
teszi szükségessé. A túlzott hiány megszüntetését követően évente hajtson
végre a GDP legalább 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazítást,
illetve ennél többet jó gazdasági feltételek fennállása esetén vagy az
adósságszabály ahhoz szükséges betartása érdekében, hogy a magas
államadósság-rátát tartósan csökkenő pályára állítsa. A költségvetési
politika hitelességének javítása érdekében mihamarabb fejezze be a strukturális
értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre
vonatkozó szabály elfogadását, tegye kötelezővé, átfogóvá és átláthatóvá a
középtávú költségvetési keretet, továbbá teremtse meg a működőképes
költségvetési tanácsra vonatkozó szükséges jogalapot, amely meghatározza annak
a költségvetési eljáráson belüli hatáskörét és egyértelmű eljárási
szabályokat vezet be a költségvetési eredmények nyomon követésével
kapcsolatban. 2014 végéig végezzen átfogó kiadási felülvizsgálatot az
egészségügy területén, amely kiterjed az állami és helyi önkormányzati
szintekre, a közvetlen és közvetett költségvetési felhasználókra, valamint az
önkormányzati tulajdonban álló közszolgáltatókra, azzal a céllal, hogy 2015-ben
és azt követően költségvetési megtakarításokat érjen el.
2.           Nyilvános konzultáció alapján
állapodjon meg a nyugdíjrendszer 2020 utáni fenntarthatóságát biztosító, a
fő paraméterek kiigazítását tartalmazó intézkedésekről, amelyek
többek között tartalmazzák a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam
növekedésével való összekapcsolását és a nyugdíjrendszer második pillérébe
eszközölt magán-hozzájárulások ösztönzését. Fogja vissza a tartós ápolással-gondozással
összefüggő, az elöregedéshez kapcsolódó kiadásokat azáltal, hogy a
juttatásokat a leginkább rászorulókra irányítja és az intézményi ápolás helyett
az otthoni ápolást helyezi előtérbe.
3.           A szociális partnerekkel
egyeztetve és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően 2014 végéig hozzon
létre átfogó szociális megállapodást, biztosítva, hogy a bérek alakulása,
beleértve a minimálbért is, támogassa a versenyképességet, a belföldi
keresletet és a munkahelyteremtést. Határozza meg újra a minimálbér összetételét
és vizsgálja felül indexálási rendszerét. Hozzon intézkedéseket a szegmentáció
további csökkentése érdekében, mindenekelőtt a fiatalok és az idősek
alkalmazását szolgáló ösztönzők eredményességének és a polgári jogi
szerződések használatának vizsgálata révén. Fogadja el a diákmunkáról
szóló törvényt. Helyezze előtérbe a nem regisztrált fiatalok elérését és
ehhez biztosítson megfelelő állami foglalkoztatási szolgálati kapacitást.
Az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók
foglalkoztatásának növelése érdekében igazítsa a munkakörnyezetet a hosszabb
aktív életkorhoz és összpontosítson erőforrásokat személyre szabott aktív
munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedésekre, valamint javítsa azok
hatékonyságát. Kezelje a készségigények és a készségkínálat közötti összhang
hiányát a szakképzés és -oktatás vonzerejének növelésével és az érdekeltekkel
való együttműködés további fejlesztésével a munkaerő-piaci igények
értékelése terén.
4.           2014-ben a tervekkel
összhangban fejezze be az NKBM privatizációját, készítse elő az Abanka
2015-ös privatizációját, folytassa az állami támogatásban részesülő bankok
szerkezetátalakítási terveinek azonnali végrehajtását, valamint a bankszektor
szükséges konszolidációját. Az eszközminőség-elemzésből és a
stressztesztből levont tanulságokra alapozva 2014 augusztusában
véglegesítse a bankokra vonatkozó átfogó cselekvési tervet, és ezen belül
hozzon meghatározott intézkedéseket az irányítás, a felügyelet, a
kockázatkezelés, a hitel-jóváhagyási eljárás, valamint az adatok minőségének
és rendelkezésre állásának javítása céljából. Erősítse meg a bankok
nemteljesítő hitelek szanálására irányuló kapacitását azáltal, hogy
megerősíti a belső eszközkezelési és szerkezetátalakítási
egységeiket. Pontosítsa a banki eszközkezelő társaság mandátumát azáltal,
hogy 2014 szeptemberéig átfogó irányítási stratégiát és üzleti tervet tesz
közzé, amelyben részletezi eszközeinek szerkezetátalakítására vonatkozó
szerepét, visszaváltási célszámait, költségvetését, eszközkezelési terveit és a
várt hozamot, valamint biztosítson számára megfelelő forrásokat.
5.           Folytassa a 2013-ban
bejelentett privatizációk végrehajtását a megállapított határidők szerint.
Fogadjon el stratégiát a szlovén állami vagyonkezelőre vonatkozóan,
amelyben a szlovén állami vagyonkezelőről szóló 2014. évi törvényben
foglalt ütemezéssel és meghatározásokkal összhangban pontosan besorolja az
eszközöket. 2014 novemberéig kötelezze el magát egy rövid távú (egy- vagy
kétéves), jól meghatározott eszközök körére vonatkozóan pontos időkeretet megállapító
elidegenítési ütemterv mellett. A törvényben foglalt időkereten belül
tegye azt teljes körűen működőképessé az állami tulajdonban
maradó eszközök kezelése, valamint az eszközkezelési aktusokban kijelölt
eszközök elidegenítése tekintetében. A szakmai, átlátható és független
irányítás biztosítása érdekében 2014 szeptemberéig fogadjon el és hajtson végre
vállalatirányítási kódexet az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozóan.
6.           2014 végéig véglegesítse a
vállalati szerkezetátalakításra vonatkozó főtervet, amelyben
egyértelmű prioritásokat és eredményes végrehajtási eljárásokat határoz
meg. A teljes szerkezetátalakítási eljárás nyomon követése és koordinációja
céljából hozzon létre központi vállalati szerkezetátalakítási munkacsoportot,
amely biztosítja a megfelelő szakértelmet, iránymutatást és tanácsadást,
valamint megkönnyíti az összes érdekelt közötti tárgyalási eljárást. Állítsa
össze a legsürgetőbb szerkezetátalakítási ügyek listáját és maximalizálja
a befektetőknek biztosított elidegenítési értéket. A szerkezetátalakítási
eljárás valamennyi érdekeltjét illetően szorgalmazza a meglévő jogi
mechanizmusok és nemzetközi bevált gyakorlatok használatát. 2014 szeptemberéig
értékelje a fizetésképtelenségről szóló jogszabály friss változásait és
álljon készen további szükséges intézkedések bevezetésére. Csökkentse tovább a
polgári és kereskedelmi peres ügyek elsőfokú bírósági eljárásának
időtartamát, beleértve a fizetésképtelenségi ügyekét, valamint a
lezáratlan, különösen a végrehajtási és fizetésképtelenségi ügyek számát.
7.           Csökkentse a Szlovéniában
folytatott üzleti tevékenység előtt álló akadályok számát a gazdasági
fejlődés szempontjából kulcsfontosságú területeken, növelve az ország
vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések számára, különösen a szabályozott
szakmák gyorsított liberalizációja és az adminisztratív teher csökkentése –
azon belül is az egyszerűsített engedélyezési eljárások – révén.
Biztosítson megfelelő költségvetési autonómiát a versenyhivatal számára és
növelje intézményi függetlenségét. Gondoskodjon a prioritások
korszerűsítéséről és a következetességről a 2011-es kutatási és
innovációs, valamint a 2013-as iparpolitikai stratégiákat, illetve a várható
intelligens szakosodási és közlekedési stratégiákat illetően, továbbá
biztosítsa gyors végrehajtásukat és eredményességük értékelését.
8.           Hozzon hatékony
intézkedéseket a korrupció elleni küzdelem érdekében, fokozza az átláthatóságot
és az elszámoltathatóságot, valamint vezessen be külső
teljesítményértékelést és minőségellenőrzési eljárásokat.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               HL L 306., 2011.11.23., 25. o.
[3]               COM(2014) 425 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 és
P7_TA(2014)0129.
[5]               HL L 140., 2013.5.27., 11. o.
[6]               C(2013) 8010 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 88 final.
[10]             Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása ( 2011. július 12. ) az azon tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró

text:
               23.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/15

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2011. július 12.)
   az azon tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró
   2011/C 217/05
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben 121. cikkének (2) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               2011. június 20-án az eurócsoport megbeszélést tartott azon tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró („euróövezeti tagállamok”), melynek során elismerték, hogy tovább kell erősíteni az eurócsoporton belüli szakpolitikai koordinációt, valamint az azon tagállamokhoz intézett ajánlások végrehajtásának nyomon követését, amelyek pénzneme az euró.

               (2)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (3)

               2010. július 13-án a Tanács ajánlást fogadott el a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2010–2014). A Tanács felkérte a tagállamokat, illetve az Uniót arra, hogy gazdaságpolitikájuk alakítása során vegyék figyelembe az iránymutatásokat.

               (4)

               A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az uniós gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

               (5)

               Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

               (6)

               Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy beépíthessék azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

               (7)

               2011 áprilisában és májusában az euróövezet tagállamai benyújtották a 2011–2014-es időszakra vonatkozó 2011. évi stabilitási programjaikat és 2011. évi nemzeti reformprogramjaikat. Ezeket a programokat egyidejűleg értékelték.

               (8)

               Az euró első évtizedéből levont tanulságok általában véve az egységes valuta előnyeire mutattak rá. A globális válság azonban 2009-ben a gazdaság erőteljes visszaesését eredményezte, melynek következtében az euróövezet GDP-je a 2006. évi szint alá esett vissza. 2010-ben ugyan újra nőtt a GDP, de a kibocsátás szintje még mindig a 2007. évi szint alatt van. Következésképpen az euróövezet munkanélküliségi rátája a 2007. évi 7,6 %-ról 10,1 %-ra nőtt 2010-re. Az államháztartások helyzete romlott az euróövezetben, melynek következtében az egyes euróövezeti tagállamokban jelentős mértékben átértékelődtek az államadóssággal kapcsolatos kockázatok, és a makropénzügyi stabilitással kapcsolatos kockázatok jelentek meg. A növekedés eltérő mintákat követve áll helyre az egyes tagállamokban, ami strukturális és ciklikus különbségeket egyaránt tükröz. A válság enyhítette azokat a makrogazdasági egyensúlytalanságokat, melyek már a válságot megelőzően is jelen voltak. Az azonban csak később derül majd ki, hogy ez elegendő és fenntartható lesz-e.

               (9)

               Az euróövezet államháztartási egyenlegei – átlagukat tekintve – javulásnak indultak 2010-ben. A Bizottság szolgálatainak változatlan szakpolitikákat feltételező tavaszi előrejelzése alapján ez a javulás várhatóan 2011-ben is folytatódik. Az államadósság azonban továbbra is nőni fog 2012-ig. Ha nem korrigálják az államadósságot a következő években, akkor az alacsony növekedési potenciál és a kedvezőtlen demográfiai változások együttes fennállása miatt veszélybe kerülhet a költségvetések hosszú távú fenntarthatósága. 2010-ben az euróövezetben a költségvetések hiánya a GDP 6 %-ára csökkent, az adósságráta viszont a GDP 85,1 %-ára nőtt. A stabilitási programok 2011. évi célkitűzései szerint az euróövezet költségvetési hiányának 2014-re a GDP 1,3 %-ára kellene csökkennie; az államadósság GDP-hez viszonyított arányának újra csökkenő tendenciát kellene mutatnia, és a 2012-es tetőzést követően 2014-ben újra a GDP 85 %-a alá kellene csökkennie. Az euróövezet egészére vonatkozó konszolidációs pálya íve így összeegyeztethető lenne a kölcsönösen elfogadott kilépési stratégiával, valamint a rendezett államháztartáshoz való visszatérés szükségességével, összefüggésben a fellendülés megerősítésével. A siker valószínűségét növeli, hogy a konszolidáció a tervek szerint az adóbevételek emelése helyett a kiadáscsökkentésre összpontosít. Még néhány intézkedés hatékony végrehajtását ugyanakkor még nem erősítették meg. Az euróövezet számos tagállama ráadásul nemrégiben vezetett be új fiskális szabályokat vagy jelentette be a meglévők megerősítését, de ezek teljes mértékű érvényesüléséhez néhány euróövezeti tagállamban további intézkedésekre lehet szükség. A népesség idősödését figyelembe véve a nyugdíjak és a szociális biztonsági rendszerek reformja még nem megfelelő a hosszú távú, átfogó költségvetési stabilitás biztosításához.

               (10)

               Az EU szakpolitikai válasza javította a pénzügyi rendszer működését és stabilitását. Az euróövezet számos tagállamának pénzügyi szektorát ért kihívások között a következők szerepelnek: a bankok kitettsége az eszközportfólióikkal kapcsolatos további veszteségeknek vagy a piaci refinanszírozási feltételek szigorodásának, a bankszektor folytatódó szerkezeti átalakítása és feltőkésítése. Mivel a pénzügyi szektoron belül a feltételek stabilizálódnak, a bankszektornak nyújtott közfinanszírozást fokozatosan meg kell szüntetni, miközben kellően figyelembe veszik a tagállamok bankszektorán belüli egyedi körülményeket. Ezen kihívások kezelése segíteni fog az előre nem látott köztartozásokkal kapcsolatos bizonytalanságok csökkentésében.

               (11)

               Az euróövezet növekedési potenciáljának javítása, valamint az euróövezeten belüli makrogazdasági egyensúlytalanságok kezelése érdekében a termelékenység és a versenyképesség fokozására, valamint a belföldi magánkereslet strukturális akadályainak elhárítására van szükség. Ennek fényében az euróövezet tagállamai számos strukturális reformot jelentettek be nemzeti reformprogramjaikban. Továbbra is hiányosságok tapasztalhatók azonban e tagállamok termék- és munkaerőpiacai működésének javításához szükséges intézkedések terén, különös tekintettel a szolgáltatási ágazatra, a növekedésbarát költségvetési konszolidációra, valamint a bérmeghatározási rendszerekre.

               (12)

               A gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása érdekében az euróövezet tagállamaira különleges kötelezettségek vonatkoznak gazdaságpolitikájuk tekintetében, hiszen a gazdaságpolitika a közös valután osztozó országok közös ügye a potenciálisan jelentkező továbbgyűrűző hatások miatt. A válság és a jelenlegi kihívások fényében ezért szükségessé vált az uniós és euróövezeti szintű gazdaságpolitikai koordináció átfogóbb és állandó jellegű átalakítása. Az európai szemeszter koncepciójában felvázolt integrált éves felügyeleti ciklus, a gazdasági kormányzás megerősített kerete, az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti ügynökségek létrehozása, valamint az európai stabilitási mechanizmus olyan lényeges elemek, amelyek közül néhány még teljes mértékű elfogadásra és/vagy végrehajtásra vár. Az Euró Plusz Paktum tovább erősíti ezt a keretet.

               (13)

               A Bizottság az euróövezet általános gazdasági kormányzásának szükségességét szem előtt tartva értékelte az euróövezet tagállamainak stabilitási programjait és nemzeti reformprogramjait. A Bizottság véleménye szerint a költségvetési célok szigorú betartására, néhány euróövezeti tagállam esetében ezek megerősítésére, valamint a pénzügyi szabályok és a fenntarthatóság erősítésére irányuló további intézkedésekre van szükség. További lépéseket kell tenni a pénzügyi stabilitás, a növekedésnek kedvező adóreformok és konszolidációs intézkedések, a bérmeghatározási mechanizmusok, a szolgáltatási ágazatokon belüli verseny és az Euró Plusz Paktum végrehajtásának javítása érdekében.

         AJÁNLJA, hogy azok a tagállamok, amelyek pénzneme az euró, a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyenek intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Szigorúan ragaszkodjanak a 2011. évi stabilitási programjaikban, valamint az EU/IMF pénzügyi segítségben részesülő tagállamok esetében az egyetértési megállapodásokban rögzített költségvetési céljaikhoz, továbbá adott esetben a Tanács véleményével összhangban fokozzák konszolidációs erőfeszítéseiket. Így különösen, biztosítsanak megfelelő pénzügyi erőfeszítéseket a túlzott hiány megszüntetése és a középtávú költségvetési célkitűzések megközelítése érdekében. Használjanak fel bármilyem előre nem látott költségvetési bevételt a kiigazítás felgyorsítására. Ez az államadósság dinamikájának javításában is segíthet.

               2.

               Nemzeti és regionális/helyi szinten egyaránt biztosítsák a költségvetési fegyelmet azáltal, hogy elegendően erős és kötelező költségevtési kereteket vezetnek be vagy azáltal, hogy megerősítik azokat.

               3.

               Folytassák a szociális biztonsági rendszerek olyan reformjának végrehajtását – konkrétan a nyugdíjrendszereknek a nemzeti demográfiai helyzethez történő igazításával –, amely megfelelő figyelmet fordít a nyugdíjak és a szociális juttatások megfelelőségére, és egyidejűleg a költségvetés fenntarthatóságát is biztosítja.

               4.

               Javítsák a pénzügyi rendszer működését és stabilitását, haladéktalanul vegyék figyelembe a közeljövőben végrehajtásra kerülő uniós szintű stressztesztek eredményeit annak biztosítása érdekében, hogy a bankszektor tovább erősítse ellenállóképességét az esetleges további veszteségekkel vagy a finanszírozási lehetőségek beszűkülésével szemben, valamint hogy a nem életképes pénzügyi intézmények anélkül legyenek képesek szerkezetátalakításra vagy a piac elhagyására, hogy felesleges feszültséget okoznának a pénzügyi piacokon.

               5.

               Hajtsanak végre további olyan adóreformokat, amelyek a növekedésbarát adózási forrásoknak adnak elsőbbséget, miközben megtartják az adóbevételek általános szintjét, különös tekintettel a munkára kivetett adók csökkentésére annak érdekében, hogy kifizetődővé váljon a munka; a közkiadások csökkentése során védjék az olyan növekedésserkentő tételeket, mint például a kutatás-fejlesztési, oktatási és energiahatékonysági kiadások; szükség esetén a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően igazítsák ki a bérmeghatározási rendszereket és az indexálási mechanizmusokat annak érdekében, hogy a bérek a termelékenységgel, a versenyképességgel és a foglalkoztatási helyzettel összhangban növekedjenek.

               6.

               Vezessenek be további reformokat a szolgáltatási ágazatokon belüli verseny elősegítése érdekében, különösen oly módon, hogy lebontják az indokolatlan korlátozásokat a szakmai szolgáltatások, a kiskereskedelem és a hálózatos iparágak terén.

               7.

               Teljes mértékben hajtsák végre az Euró Plusz Paktum keretében tett kötelezettségvállalásokat az euróövezet növekedésének, versenyképességének és foglalkoztatásának javítása érdekében.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52012DC0325

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Románia 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0325 final */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Románia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról
és a Románia 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó
konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)(1)   Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó
új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a
gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében,
hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén
rejlő lehetőségeit.
(2)(2)   A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014),
2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira
vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4],
melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)(3)   2011. július 12-én a Tanács ajánlást fogadott el Románia 2011.
évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt nyilvánított Románia 2011–2014
közötti időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramjáról.
(4)(4)   A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves
növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az
előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai
szemeszterét.
(5)(5)   2012. március 2-án az Európai Tanács jóváhagyta a pénzügyi
stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést elősegítő
intézkedések biztosítását célzó prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált
és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell
végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás
normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet,
kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit,
valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(6)(6)   Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euró
Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő
időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba,
valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.
(7)(7)   Románia 2012. április 23-án benyújtotta 2012. évi nemzeti
reformprogramját, valamint 2012. május 11-én a 2012–2015 közötti időszakra
vonatkozó konvergenciaprogramját.
(8)(8)   2009. május 6-án a Tanács elfogadta a 2009/459/EK határozatot[5] arról, hogy a Szerződés 143.
cikkében foglalt rendelkezések alapján hároméves, középtávú pénzügyi segítséget
tesz elérhetővé Románia számára. Az ezt kísérő, 2009. június 23-án
aláírt egyetértési megállapodás és későbbi kiegészítései meghatározzák
azokat a gazdaságpolitikai feltételeket, amelyek alapján a pénzügyi támogatást
folyósították. A 2009/459/EK határozatot 2010. március 16-án módosította a 2010/183/EU
határozat[6].
Miután Románia sikeresen végrehajtotta a programot, és tekintettel a folyó
fizetési mérlegnek a Románia termék- és munkaerőpiacán fennmaradó, az
országot a nemzetközi árváltozásokra érzékennyé tévő strukturális
gyengeségek miatti részleges kiigazítására, a Tanács 2011. május 12-én
elfogadta a 2011/288/EU határozatot[7],
amellyel a Szerződés 143. cikkének rendelkezései szerint hároméves
időszakra középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatást bocsát
Románia rendelkezésére. Az ezt kísérő egyetértési megállapodást 2011.
június 29-én, míg annak első kiegészítését 2011. december 27-én írták alá.
(9)(9)   A középtávú pénzügyi támogatási program második hivatalos
felülvizsgálata, amelyre 2012. április végén–május elején került sor,
megállapította, hogy a program Románia általi végrehajtása jó úton halad.
Románia elérte a 2011. évi pénzforgalmi szempontú költségvetési hiánycélt,
továbbá teljesítette volna az ESA[8]
szerinti hiánycélt, amennyiben a kormányt meghatározott alkalmazotti csoportok
esetében kártérítés fizetésére kötelező bírósági határozatok következtében
nem került volna sor jelentős volumenű egyszeri intézkedésre. A 2012.
évi költségvetés vonatkozásában Románia jó úton halad afelé, hogy elérje az ESA
szerinti, a GDP 3 %-a alatti hiányt. A romániai bankszektor annak ellenére
rugalmas maradt, hogy az eszközök minőségében romlás következett be, ami
továbbra is lefele nyomta a bankok nyereségességét. A pénzügyi szektorban – bár
egyes esetekben némi késéssel, de – teljesültek a program feltételei. A strukturális
reformok fő területein – az energia, a közlekedés és az uniós források
felhasználása terén – egyenetlen volt az elért haladás.
(10)(10)           Románia reál GDP-je a két évig tartó visszaesést
követően 2011-ben 2,5 %-kal növekedett. 2012-ben a növekedés mértéke
várhatóan 1,4 %-ra lassul. Az előrejelzések szerint a növekedés
fő ösztönzőjét a hazai kereslet fogja jelenteni, ugyanakkor 2012-ben
az uniós források fokozott felhasználása révén várhatóan az állami beruházások
is kulcsszerepet játszanak majd.
(11)(11)            A 2012. évi
konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti elemzése alapján
a Tanács úgy véli, hogy a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó
makrogazdasági pálya megalapozott. A programban körvonalazott költségvetési
stratégia célja a költségvetési hiánynak a GDP 3 %-a alá szorítása 2012-ben
– összhangban a túlzott hiány esetén követendő eljárás során a Tanács
által Romániának adott ajánlásokkal. Ezt követően a stratégia célja a
strukturális értelemben a GDP 0,7 %-át kitevő hiány elérése – középtávú
költségvetési célként ugyanis ez került meghatározásra. A középtávú
költségvetési cél megfelelő módon tükrözi a Stabilitási és Növekedési
Paktum követelményeit. A túlzott hiány 2012-es tervezett kiigazítását
követően a hiány a várakozások szerint tovább csökken: 2013-ban a GDP 2,2 %-ára,
2014-ben a GDP 1,2 %-ára, 2015-ben pedig a GDP 0,9 %-ára. Az
(újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg[9] alapján ez a hiány 1,5 %-os
javulását jelenti 2012-ben, 0,5 %-os javulást 2013-ban és 0,7 %-os
javulást 2014-ben. Ezek a számok összhangban vannak a Stabilitási és Növekedési
Paktumban szereplő 0,5 %-os GDP-referenciaértékkel. A kormányzati
kiadások növekedési üteme összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktumban
a 2012–2015 közötti időszakra meghatározott kiadási célszámokkal. A
program 2014-re irányozza elő a középtávú költségvetési cél elérését. A
költségvetési célokkal kapcsolatos fő kockázatok az állami tulajdonú
vállalatok hátralékai, valamint a hátralékok helyi önkormányzati szintű,
ill. az egészségügyben történő ismételt felhalmozódása. Az államadósság a
GDP 34 %-a alatt volt 2011 végén, vagyis messze a GDP 60 %-ában
meghatározott küszöb alatt maradt.
(12)(12)            Románia
számos vállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. A Románia által tett
vállalások, és az ezek végrehajtására irányuló 2011. évi intézkedések a
versenyképesség fokozására, a foglalkoztatás növelésére, az államháztartás
fenntarthatóságának megszilárdítására és a pénzügyi stabilitás erősítésére
irányulnak.
AJÁNLJA, HOGY Románia a 2012–2013
közötti időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
Hajtsa végre a 2010/183/EU határozattal
módosított 2009/459/EK határozatban meghatározott intézkedéseket a 2011/288/EU
határozatban meghatározott és a 2009. június 23-i egyetértési megállapodásban
és későbbi kiegészítéseiben, valamint a 2011. június 29-i egyetértési
megállapodásban és későbbi kiegészítéseiben részletezett intézkedésekkel
együtt.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047.
[4]               A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata.
[5]               HL L 150., 2009.6.13., 8. o.
[6]               HL L 83., 2010.3.30., 19. o.
[7]               HL L 132., 2011.5.19., 15. o.
[8]               Európai Számlák Rendszere (European System of Accounts).
[9]               A Bizottság szolgálatai által a programban megadott
információk alapján a közös módszertannak megfelelően újraszámított,
egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított
egyenleg.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása ( 2012. szeptember 14. ) az Európai Unió Tanácsa számára a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóiról (EKB/2012/20)

text:
               22.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 286/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2012. szeptember 14.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2012/20)
   2012/C 286/01
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára, és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank („EKB”) és a nemzeti központi bankok beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2011. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2012. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland az RSM Farrell Grant Sparks-t választotta külső könyvvizsgálójaként a 2012–2016. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy a 2012–2016. pénzügyi évekre a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálójaként az RSM Farrell Grant Sparks-t jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. szeptember 14-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: S2 sz. ajánlás ( 2013. október 22. ) a biztosítottaknak és családtagjaiknak az illetékes tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú egyezmény alapján az érintett harmadik országon belüli tartózkodáskor nyújtott természetbeni ellátásokra való jogosultságáról  EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg

text:
               18.2.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 46/8

         S2 sz. AJÁNLÁS
   (2013. október 22.)
   a biztosítottaknak és családtagjaiknak az illetékes tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú egyezmény alapján az érintett harmadik országon belüli tartózkodáskor nyújtott természetbeni ellátásokra való jogosultságáról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   (2014/C 46/09)
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik az összes igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,
   tekintettel a 883/2004/EK rendelet 72. cikkének c) pontjára, amelynek értelmében erősíti és fejleszti a tagállamok és intézményeik közötti együttműködést szociális biztonsági ügyekben,
   A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,
   mivel:

               (1)

               A 883/2004/EK rendelet nyolcadik preambulumbekezdése és 4. cikke külön kiemeli az egyenlő bánásmód általános elvének fontosságát a nem a munkavállalás helye szerinti tagállamban lakóhellyel rendelkezők, így többek között a határ menti munkavállalók szempontjából.

               (2)

               A 883/2004/EK rendelet 4. cikke tiltja a rendelet hatálya alá tartozó személyek megkülönböztetését.

               (3)

               A Bíróság emellett kimondta, hogy amennyiben egy kétoldalú egyezmény végrehajtásának keretében hozott intézkedés egy uniós jogi rendelkezés alkalmazása akadályozásának veszélyével járna – még ha ezen egyezmény tárgya nem is tartozik a Szerződés hatálya alá –, minden tagállam köteles a kérdéses rendelkezés alkalmazását megkönnyíteni (3).

               (4)

               Még ha egy tagállam harmadik országgal, illetve országokkal kötött egyezményei nem is minősülnek a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének l) pontja szerinti értelemben vett jogszabálynak, ez nem érintheti az egyes tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy eleget tegyenek az egyenlő bánásmódot illetően a Szerződés (4) 45. cikkében megfogalmazott elvnek.

               (5)

               Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok és a harmadik országok között a szociális biztonság tárgyában létrejött kétoldalú nemzetközi egyezményeket úgy kell alkalmazni, hogy az érintett személyeket és azok családtagjait (a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének i) pontja szerint) ne fosszák meg az Európai Unión belüli szabad mozgás gyakorlásához kapcsolódó, a Szerződésben rögzített joguktól.

               (6)

               A szabad mozgás tekintetében a Szerződésben biztosított lehetőségek nem fejthetik ki teljes hatásukat, ha az a személy, aki a lakóhelye szerinti országtól eltérő tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, nem részesül ugyanabban a jogi bánásmódban, mint az adott tagállamban lakóhellyel rendelkező, hasonló helyzetben lévő személyek.

               (7)

               A 883/2004/EK rendelet III. címének 1. fejezetében foglalt rendelkezések kollíziós szabályokat tartalmaznak, amelyek meghatározzák, hogy egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy ott tartózkodó biztosított személy és családtagjai milyen feltételek mellett jogosultak természetbeni egészségügyi ellátásra az illetékes intézmény részéről.

               (8)

               A 883/2004/EK rendelet 17. cikkének, valamint 24–26. cikkének az a célja, hogy a természetbeni egészségügyi ellátások nyújtásának ne legyen feltétele, hogy a biztosított az illetékes tagállamban lakjon, annak érdekében, hogy a migráns munkavállalókat ne riasszuk el szabad mozgáshoz való joguk gyakorlásától (5).

               (9)

               Ez a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének i) pontja szerinti családtagokra ugyanígy érvényes, akik a lakóhely szerinti tagállamban részesülnek természetbeni egészségügyi ellátásban, amelyet az illetékes intézmény nevében a lakóhely szerinti tagállam intézménye nyújt a 883/2004/EK rendelet 17. cikkének, valamint 24–26. cikkének megfelelően.

               (10)

               Az egyenlő bánásmód elve azokban az esetekben is alkalmazandó, amikor az illetékes tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú egyezmény tartalmaz rendelkezéseket a harmadik országban orvosi okokból szükségessé váló természetbeni egészségügyi ellátás nyújtásáról, és amennyiben az adott harmadik ország kész az eseti alapú együttműködésre,

         AJÁNLJA, HOGY:

               (1)

               Az a tagállam, amely egy harmadik országgal a szociális biztonság tárgyában, természetbeni egészségügyi ellátásra vonatkozó rendelkezéseket is magában foglaló, kétoldalú egyezményt kötött, azokra a személyekre és családtagjaikra is alkalmazza ezen rendelkezéseket, akik az adott tagállam joghatósága alá tartoznak, de más tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, és a 883/2004/EK rendelet 17. cikke, valamint 24–26. cikke alapján természetbeni egészségügyi ellátásra jogosultak, ha esetükben a harmadik országban való tartózkodás során természetbeni egészségügyi ellátás válik orvosi okokból szükségessé.

               (2)

               Ezt az ajánlást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Az ajánlást a közzétételét követő második hónap első napjától kell alkalmazni.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Mariana ZIUKIENE

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o. (Helyesbítés: HL L 200., 2004.6.7., 1. o.).

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

      (3)  A C-55/00 sz. Gottardo ügyben [EBHT 2002, I-413, 31. pont] és a C-235/87 sz. Matteucci ügyben [EBHT 1988, 5589, 19. pont] hozott ítélet.

      (4)  A C-55/00 sz. Gottardo ügyben [EBHT 2002, I-413, 35. pont] és a C-23/92 sz. Grana-Novoa ügyben [EBHT 1993, I-4505] hozott ítélet.

      (5)  A C-286/03 Silvia Hosse ügy [2006 EBHT I-01771, 54. pont].


title: A Tanács ajánlása ( 2013. június 21. ) Máltának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

text:
               26.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 180/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2013. június 21.)
   Máltának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
   2013/C 180/01
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 126. cikke szerint a tagállamok kerülik a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)

               2013. június 21-én a Tanács a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Máltán túlzott hiány áll fenn.

               (4)

               A Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hathónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. Továbbá a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanács olyan éves költségvetési célok elérését írja elő, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő egyenlegjavulással.

               (5)

               Az 1467/97/EK tanácsi rendeletnek az adósságkritérium szerinti követelményt meghatározó 2. cikkével összhangban a korrekciós időszak utolsó évére ajánlott költségvetési célnak biztosítania kell, hogy a Bizottság költségvetési előrejelzései alapján a GDP-arányos adósságráta és a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték közötti eltérés az előírt mértékben fog csökkenni a túlzott hiány megszüntetését követő két évben.

               (6)

               A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2013-ban és 2014-ben továbbra is a referenciaérték felett marad, a GDP 3,7 %-ának, illetve 3,6 %-ának megfelelő szinten. Ezek a költségvetési előrejelzések a jelenlegi szakpolitikákon alapulnak, vagyis magukban foglalják a Parlament által 2013 áprilisában elfogadott 2013. évi költségvetést, amely mind a bevételi, mind a kiadási oldalra vonatkozóan tartalmaz expanzív intézkedéseket, valamint tartalmazza az Air Malta számára nyújtandó, már tervbe vett tőkeinjekciót (a GDP 0,6 %-a) – együttes nettó hiánynövelő hatásuk a GDP 0,3 %-át teszi ki. Az expanzív intézkedéseket csupán részben ellensúlyozza a jövedéki adók növelése, az adóhátralékok beszedése, valamint a 2006. évi nyugdíjreformból eredő kiadásmegtakarítások és magasabb társadalombiztosítási járulékok. Emellett a Bizottság által azonosított, nettó hiánycsökkentő egyszeri intézkedések konszolidációs erőfeszítésre gyakorolt hatása 2012 után jelentősen csökken. Tekintve, hogy az elsődleges hiány 2013-ban és 2014-ben várhatóan továbbra is fennáll, a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság szintje tovább nő, és 2013-ban eléri a GDP 73,9 %-át, 2014-ben pedig a GDP 74,9 %-át. Az államháztartási hiány várhatóan 2015-ben és 2016-ban is a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték felett marad, a GDP-arányos adósságráta pedig 2016-ra a GDP 75,6 %-ára nő majd.

               (7)

               Az 1467/97/EK rendelet értelmében a túlzott hiány kiigazítását a megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve, ha különleges körülmények állnak fenn. Ezért a túlzott hiányt 2014-ig indokolt kiigazítani. A hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében Máltának mindenekelőtt a GDP 3,4 %-át kitevő teljes államháztartási hiányt kell elérnie 2013-ban és a GDP 2,7 %-át kitevőt 2014-ben, ami a strukturális egyenleg alábbiak szerinti éves javulásának felel meg: 2013-ban a GDP 0,7 %-a és 2014-ben a GDP 0,7 %-a. A 2014. évi cél biztosítja, hogy a GDP-arányos adósságráta és a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték közötti eltérés az előírt mértékben csökkenjen a túlzott hiány megszüntetését követő két évben. A fent említett strukturális célok eléréséhez Máltának az alapforgatókönyvben már szereplő intézkedések mellett további konszolidációs intézkedéseket kell elfogadnia, 2013-ban a GDP mintegy 0,4 %-ának megfelelő értékben, 2014-ben pedig a GDP mintegy 0,75 %-ának megfelelő értékben. Ezek a célok figyelembe veszik, hogy kompenzálni kell a költségvetési konszolidáció által – a GDP-növekedésre gyakorolt hatásai révén – az államháztartásra kifejtett negatív másodlagos hatásokat. A kiigazítási pálya alapjául szolgáló alapforgatókönyv magában foglalja a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzését, és a kibocsátási rés megszüntetésére, valamint a költségvetés ciklikussággal szembeni érzékenységére vonatkozó standard feltételezések alapján 2016-ig kiterjeszti azt; nem tartalmazza viszont az Air Malta részére nyújtandó, a 2013. évi stabilitási program szerint 2015-re tervezett további tőkeinjekciót. Így a feltételezések szerint a tőkeinjekcióra nem kerül sor, vagy azt ellenkező irányú intézkedések ellensúlyozzák majd.

               (8)

               Málta költségvetési keretrendszere meglehetősen rugalmas, a keretrendszer nem kötelező jellege és a költségvetési tervezés rövid horizontja pedig nem kedveznek a szilárd költségvetési pozíció kialakításának. A tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelv (2) még nem került átültetésre. Emellett, a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 5. cikkével összhangban Máltának független szerveket kell létrehoznia a költségvetési szabályoknak való megfelelés monitoringjára. Bár a stabilitási program a kormány azon szándékát tükrözi, hogy költségvetési tanácsot hozzon létre, erre vonatkozó konkrét tervek még nincsenek.

               (9)

               A 473/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban Málta az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4a) bekezdése szerint benyújtandó jelentéssel egyidejűleg gazdasági partnerségi programot nyújt be a Bizottságnak és a Tanácsnak.

               (10)

               A Tanács álláspontja szerint a költségvetési konszolidációs intézkedéseknek tartós javulást kell előidézniük az államháztartás egyensúlyában, egyúttal hozzá kell járulniuk az államháztartás színvonalának emeléséhez, valamint a gazdaság növekedési potenciáljának erősítéséhez,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               1.

               Málta 2014-ig számolja fel a jelenlegi túlzott hiányt.

               2.

               Máltának konkrétan:

                           a)

                           a GDP 3,4 %-át kitevő teljes államháztartási hiányt kell elérnie 2013-ban és a GDP 2,7 %-át kitevőt 2014-ben, ami a strukturális egyenleg alábbiak szerinti éves javulásának felel meg: 2013-ban a GDP 0,7 %-a és 2014-ben a GDP 0,7 %-a. Ez a kiigazítási pálya lehetővé tenné, hogy a teljes államháztartási hiány 2014-re a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkenjen, miközben egyúttal azt is biztosítaná, hogy a bruttó államadósság-ráta kielégítő ütemben közelítse a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket;

                           b)

                           pontosan meg kell határoznia és szigorúan végre kell hajtania a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és minden rendkívüli többletet a hiány csökkentésére kell felhasználnia.

               3.

               A Tanács 2013. október 1-jét állapítja meg határidőként a máltai hatóságok számára eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról.
               A túlzott hiány kiigazítását követően Máltának folytatnia kell a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó középtávú célkitűzés felé történő, megfelelő ütemű előrelépést, többek között a kiadási referenciaérték teljesítése révén. A költségvetés végrehajtásának kockázatait korlátozandó, a Tanács felkéri Máltát költségvetési keretrendszere hatékonyságának megerősítésére, valamint arra, hogy egész évben javítsa a költségvetés végrehajtásának monitoringját. Konkrétan felkéri Máltát, hogy léptessen életbe egy nagyobb mértékben kötelező érvényű, szabályokon alapuló, többéves költségvetési keretrendszert. Emellett, a 473/2013/EU rendelet 5. cikkével összhangban meg kell erősíteni a költségvetési politika monitoringját végző független szervek szerepét.
               Végül, a költségvetési konszolidációs stratégia sikerét biztosítandó, a Tanács felkéri a máltai hatóságokat, hogy az európai szemeszter keretében Máltának címzett tanácsi ajánlásokkal, különösen pedig a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás prevenciós ágához kapcsolódóakkal (4) összhangban támasszák alá átfogó strukturális reformokkal a költségvetési konszolidációt.
               Ennek az ajánlásnak a Máltai Köztársaság a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. NOONAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

      (3)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

      (4)  A Máltára vonatkozó túlzotthiány-eljárással kapcsolatos minden dokumentum megtalálható: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm