title: Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. március 24.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/2) 2021/C 222/02

text:
                  2021.6.11.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 222/13

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA
         (2021. március 24.)
         a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/2)
         (2021/C 222/02)
         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. és 16–18. cikkére,
         tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (2) és különösen annak 18–20. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt kötelező viszonosságot önkéntes viszonosság egészítse ki.

                     (2)

                     A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (3) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy ugyanazon makroprudenciális követelmények vonatkozzanak az ugyanazon típusú kockázati kitettségekre az adott tagállamban, függetlenül a pénzügyi szolgáltató jogállásától és helyétől.

                     (3)

                     Az ERKT/2017/4 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (4) az érintett aktiváló hatóság számára azt ajánlja, hogy amikor az Európai Rendszerkockázati Testülethez (ERKT) viszonosság iránti kérelmet nyújt be, javasoljon a jelentős jellegre vonatkozó maximális küszöbértéket, amely alatt egy adott pénzügyi szolgáltatónak az azonosított makroprudenciális kockázattal szemben abban az országban fennálló kitettsége, ahol az aktiváló hatóság a makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazza, nem jelentősnek tekinthető. Az ERKT eltérő küszöbértéket javasolhat, amennyiben ezt szükségesnek tartja.

                     (4)

                     2021. január 1-jétől a luxemburgi hitelintézeteknek, biztosítóknak és hitelnyújtást végző szakembereknek (jelzáloghitelezőknek) meg kell felelniük a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelfedezeti (LTV) korlátoknak a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal: i. 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; ii. 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb (azaz nem első alkalommal vásárló) vevőkre egy portfóliókerettől függően (a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki); iii. 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

                     (5)

                     A Comité du Risque Systémique (Rendszerkockázati Bizottság) által az ERKT-hoz 2020. december 18-án benyújtott, viszonosság iránti kérelem nyomán valamint: i. a Luxemburgban alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében; ii. a jelentős pénzügyi intézmények közötti egyenlő versenyfeltételek és e pénzügyi intézmények általános ellenálló képességének megőrzése érdekében az ERKT igazgatótanácsa elhatározta, hogy ezt az intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések jegyzékébe, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás viszonosság biztosítását ajánlja.

                     (6)

                     A Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) által aktivált makroprudenciális politikai intézkedés olyan intézkedés, amelyet az uniós jog nem harmonizált. Az ERKT/2015/2 ajánlás C(2) ajánlásával összhangban a viszonosságot biztosító hatóságoknak ajánlott, hogy vagy ugyanazt a makroprudenciális politikai intézkedést hajtsák végre, mint amelyet az aktiváló hatóság végrehajtott, vagy ha a nemzeti jogszabályok nem biztosítják ugyanazt a makroprudenciális politikai intézkedést, akkor az ERKT-val történő konzultációt követően fogadjanak el a jogrendszerükben rendelkezésre álló olyan makroprudenciális politikai intézkedést, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár.

                     (7)

                     Az ERKT igazgatótanácsa arról is határozott, hogy intézményspecifikus küszöbértéket és országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket javasol a de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi alkalmazásának irányítása érdekében.

                     (8)

                     Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

            MÓDOSÍTÁSOK

         Az ERKT/2015/2 ajánlás a következőképpen módosul:

                     1.

                     Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:

                                 „(1)

                                 Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében:

                                             Belgium:

                                                         —

                                                         a Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó, az alábbiakból álló kockázatisúly-többlet:

                                                                     a)

                                                                     egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és

                                                                     b)

                                                                     a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet;

                                             Franciaország:

                                                         —

                                                         az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően;

                                             Luxemburg:

                                                         —

                                                         jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

                                                                     a)

                                                                     100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

                                                                     b)

                                                                     90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

                                                                     c)

                                                                     80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

                                             Svédország:

                                                         —

                                                         a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.”

                     2.

                     A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép.

            Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. március 24-én.

                  az ERKT titkárságának vezetője,

                  az ERKT igazgatótanácsa nevében

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

            (2)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

            (3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/2 ajánlása (2015. december 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról (HL C 97., 2016.3.12., 9. o.).

            (4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2017/4 ajánlása (2017. október 20.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 431., 2017.12.15., 1. o.).

            MELLÉKLET

                     „MELLÉKLET

                        Belgium

                           A Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt és az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó kockázatisúly-többlet. Ezt két összetevő alkotja:

                                 a)

                                       egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és

                                 b)

                                       a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet.

                           I.   Az intézkedés leírása

                                 1.

                                 Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Belgiumban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt belgiumi intézkedést egy a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre alkalmazandó kockázatisúly-többlet alkotja, amely két összetevőből áll:

                                             a)

                                             Az első összetevő a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek kockázati súlyának 5 százalékponttal történő emelése, amelyre a kockázatisúly-többlet második részének b) pont szerinti kiszámítása után kerül sor.

                                             b)

                                             A második összetevőt a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő kockázatisúly-emelés alkotja. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi hitelek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva.

                           II.   Viszonosság

                                 2.

                                 Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Belgiumban található fióktelepeire alkalmazzák.

                                 3.

                                 Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Belgiumban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak.

                                 4.

                                 Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el.

                           III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

                                 5.

                                 A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 2 milliárd euro összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik.

                                 6.

                                 Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a belgiumi lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd euro összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik a 2 milliárd eurós küszöbértéket.

                                 7.

                                 Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Belgiumban található fiókteleppel rendelkező vagy Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és a belgiumi lakóingatlan-piaccal szemben 2 milliárd euro vagy azt meghaladó mértékű kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a belgiumi intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi a 2 milliárd eurós küszöbértéket.

                                 8.

                                 Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd eurós küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

                        Franciaország

                           Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően

                     I.   Az intézkedés leírása

                                 1.

                                 Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően alkalmazott francia intézkedés, amelyet a G-SII-k és O-SII-k tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni (nem szubkonszolidált szinten), a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték figyelembe vehető tőke 5 százalékára való szigorításából áll, amelyet a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni.

                                 2.

                                 A nem pénzügyi vállalat természetes személy vagy a magánjog hatálya alá tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személy, amely a szintjén és a konszolidáció legmagasabb szintjén az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) A. mellékletének 2.45. pontja szerint meghatározott nem pénzügyi vállalatok szektorhoz tartozik.

                                 3.

                                 Az intézkedést a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni, és a kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjai felé fennálló kitettségekre a következők szerint:

                                             a)

                                             A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó;

                                             b)

                                             A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:

                                                         a)

                                                         a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére;

                                                         b)

                                                         azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és

                                                         c)

                                                         azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint.

                                       Ezért tehát nem tartozik az intézkedés hatálya alá az a nem pénzügyi vállalat, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye nem Franciaországban van, és amely nem valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat leányvállalata vagy gazdaságilag ilyentől függő szervezet, és amely felett ilyen nem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést.
                                 Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedést azt követően kell alkalmazni, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

                                 4.

                                 A G-SII-nek vagy O-SII-nek nagynak kell tekinteni a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatot, ha a nem pénzügyi vállalat vagy a (3) bekezdés szerinti kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettsége legalább 300 millió euro. Az eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

                                 5.

                                 A nem pénzügyi vállalat akkor minősül súlyosan eladósodottnak, ha tőkeáttételi mutatója meghaladja a 100 %-ot, és a pénzügyi költségek fedezeti mutatója 3 alatt marad, a csoport konszolidáció legmagasabb szintjén számítva a következők szerint:

                                             a)

                                             A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és

                                             b)

                                             A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között.

                                       A mutatókat az alkalmazandó standardokkal összhangban meghatározott, a nem pénzügyi vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő, adott esetben könyvvizsgáló által tanúsított számviteli aggregátumok alapján számítják ki.

                           II.   Viszonosság

                                 6.

                                 Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a francia intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre alkalmazzák a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén.

                                 7.

                                 Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított hat hónapon belül fogadják el.

                           III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

                                 8.

                                 A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll:

                                             a)

                                             2 milliárd euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában;

                                             b)

                                             300 millió euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:

                                                         i.

                                                         a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség;

                                                         ii.

                                                         a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek 3. pont a) alpontjával összhangban számított összege;

                                                         iii.

                                                         a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve;

                                             c)

                                             A G-SII-k és O-SII-k figyelembe vehető szavatolótőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

                                       A b) és c) alpontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e.
                                 Az a) és b) alpontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

                                 9.

                                 Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k számára a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek nem sértik meg a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. A jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy alkalmazzák a francia intézkedést a korábban mentességben részesített belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amennyiben megsértették a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára.

                                 10.

                                 Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett G-SII-k és O-SII-k a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettsége meghaladja a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint a francia intézkedés tekintetében nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a francia intézkedés tekintetében, amennyiben valamely G-SII és O-SII a banki prudenciális szabályozása szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén túllépi a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára.

                                 11.

                                 Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban hivatkozott jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

                        Luxemburg:

                           Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

                                 a)

                                       100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

                                 b)

                                       90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

                                 c)

                                       80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

                           I.   Az intézkedés leírása

                                 1.

                                 A luxemburgi hatóságok jogilag kötelező érvényű LTV-korlátokat aktiváltak a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek tekintetében. A Comité du Risque systémique (Rendszerkockázati Bizottság) ajánlását (1) követően a Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) (2) a Banque centrale du Luxembourg-gal együttműködve a hitelfelvevők három kategóriájára vonatkozó eltérő LTV-korlátokat aktivált. A három kategóriára külön alkalmazandó LTV-korlát a következő:

                                             a)

                                             100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

                                             b)

                                             90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

                                             c)

                                             80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

                                 2.

                                 Az LTV az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor lakóingatlant jelölt meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya.

                                 3.

                                 Az LTV-korlátok a tulajdon típusától függetlenül alkalmazandók (pl. teljes tulajdonjog, haszonélvezeti jog, állagvevő tulajdonjoga).

                                 4.

                                 Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A „lakóingatlan” magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás.

                           II.   Viszonosság

                                 5.

                                 Azon tagállamok számára, amelyek hitelintézetei, biztosítói és hitelnyújtást végző szakemberei (jelzáloghitelezők) közvetlen határokon átnyúló hitelen keresztül jelentős mértékű vonatkozó luxemburgi hitelkitettséggel rendelkeznek, ajánlott, hogy a luxemburgi intézkedés tekintetében országukban biztosítsák a viszonosságot. Ha országukban nem áll rendelkezésre ugyanaz az intézkedés minden vonatkozó, határokon átnyúló kitettség esetében, akkor az érintett hatóságoknak olyan rendelkezésre álló intézkedéseket kell alkalmazniuk, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár.

                                 6.

                                 A tagállamoknak az ERKT/2015/2 ajánlás D. ajánlásának megfelelően értesíteniük kell az ERKT-t arról, hogy viszonosságot biztosítottak a luxemburgi intézkedés tekintetében vagy de minimis mentességet alkalmaztak. Az értesítést legkésőbb a viszonosságot biztosító intézkedés elfogadásától számított egy hónapon belül, az ERKT honlapján közzétett megfelelő sablon használatával kell megküldeni. Az ERKT az értesítéseket közzéteszi az ERKT honlapján, és ezáltal tájékoztatja a nyilvánosságot a viszonosságot biztosító nemzeti határozatokról. Ez a közzététel tartalmazza a viszonosságot biztosító tagállam által alkalmazott mentességeket, valamint a szivárgások figyelemmel kísérésére és szükség esetén a cselekvésre vonatkozó kötelezettségvállalást.

                                 7.

                                 A tagállamok számára ajánlott, hogy ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított három hónapon belül biztosítsák a viszonosságot az intézkedés tekintetében.

                           III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

                                 8.

                                 A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó két küszöbérték kapcsolódik: egy országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték és egy intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 350 millió euro, ami a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 1 %-ának felel meg. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 35 millió euro, ami Luxemburgban a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 0,1 %-ának felel meg. A viszonosság csak akkor szükséges, ha mind az országspecifikus küszöbértéket, mind az intézményspecifikus küszöbértéket túllépik.

                        Svédország

                           A Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

                     I.   Az intézkedés leírása

                                 1.

                                 Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát alkotja a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

                                 2.

                                 A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva.

                           II.   Viszonosság

                                 3.

                                 Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Svédországban található fióktelepeire alkalmazzák.

                                 4.

                                 Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Svédországban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak.

                                 5.

                                 Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el.

                           III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

                                 6.

                                 A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 5 milliárd SEK összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik.

                                 7.

                                 Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik az 5 milliárd SEK küszöbértéket.

                                 8.

                                 Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Svédországban található fiókteleppel rendelkező vagy svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, 5 milliárd SEK vagy azt meghaladó mértékű, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a svéd intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket.

                                 9.

                                 Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

               (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

               (*2)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).”

               (1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.


title: A Tanács (EU) 2021/2150 ajánlása (2021. december 2.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról

text:
                  2021.12.6.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 434/8

         A TANÁCS (EU) 2021/2150 AJÁNLÁSA
         (2021. december 2.)
         az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és e) pontjára, valamint 292. cikke első és második mondatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2020. június 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló ajánlást (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás).

                     (2)

                     A Tanács azóta elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16), (EU) 2021/1782 (17), (EU) 2021/1896 (18), (EU) 2021/1945 (19) és (EU) 2021/2022 (20) ajánlást.

                     (3)

                     A Tanács 2021. május 20-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról szóló (EU) 2021/816 tanácsi ajánlást (21), hogy naprakésszé tegye azokat a kritériumokat, amelyek alapján értékelik, hogy a harmadik országokból kiinduló, nem alapvetően szükséges utazások biztonságosak és engedélyezhetők-e.

                     (4)

                     A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozást a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján.

                     (5)

                     A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szoros konzultációt folytatva – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének az (EU) 2021/816 ajánlással módosított tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszerek alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Különösen, Jordániát és Namíbiát törölni kell a jegyzékből.

                     (6)

                     A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely megszüntette a belső határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2021. december 2-tól kezdődően a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának koordinált feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok, különleges közigazgatási területek, valamint egyéb entitások és területi hatóságok lakosai tekintetében.

                     (7)

                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez az ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e.

                     (8)

                     Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (22) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                     (9)

                     Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (23) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

                     (10)

                     Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (24) a 2008/146/EK tanácsi határozat (25) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

                     (11)

                     Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (26) a 2011/350/EU határozat (27) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
         Az (EU) 2020/1052, az (EU) 2020/1144, az (EU) 2020/1186, az (EU) 2020/1551, az (EU) 2020/2169, az (EU) 2021/89, az (EU) 2021/132, az (EU) 2021/767, az (EU) 2021/816, az (EU) 2021/892, az (EU) 2021/992, az (EU) 2021/1085, az (EU) 2021/1170, az (EU) 2021/1346, az (EU) 2021/1459, az (EU) 2021/1712, az (EU) 2021/1782, az (EU) 2021/1896, az (EU) 2021/1945 és az (EU) 2021/2022 ajánlással módosított, az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás a következőképpen módosul:

                     1.

                     A tanácsi ajánlás 1. pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                                 „1.

                                 A tagállamoknak 2021. december 2-tól kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozást az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.”

                     2.

                     Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

                           „I. MELLÉKLET
                           Azon harmadik országok, különleges közigazgatási területek, valamint egyéb entitások és területi hatóságok, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás:
                           I.   ÁLLAMOK

                                       1.

                                       ARGENTÍNA

                                       2.

                                       AUSZTRÁLIA

                                       3.

                                       BAHREIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       INDONÉZIA

                                       8.

                                       KUVAIT

                                       9.

                                       ÚJ-ZÉLAND

                                       10.

                                       PERU

                                       11.

                                       KATAR

                                       12.

                                       RUANDA

                                       13.

                                       SZAÚD-ARÁBIA

                                       14.

                                       DÉL-KOREA

                                       15.

                                       EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK

                                       16.

                                       URUGUAY

                                       17.

                                       KÍNA (*)

                                 II.   A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLETEI

                           Hongkong Különleges Közigazgatási Terület
                           Makaói Különleges Közigazgatási Terület
                           III.   OLYAN ENTITÁSOK ÉS TERÜLETI HATÓSÁGOK, AMELYEKET LEGALÁBB EGY TAGÁLLAM NEM ISMER EL ÁLLAMKÉNT

                           Tajvan

                        (*)  a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében"

            Kelt Brüsszelben, 2021. december 2-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               J. VRTOVEC

            (1)  HL L 208I., 2020.7.1., 1. o.

            (2)  HL L 230., 2020.7.17., 26. o.

            (3)  HL L 248., 2020.7.31., 26. o.

            (4)  HL L 261., 2020.8.11., 83. o.

            (5)  HL L 354., 2020.10.26., 19. o.

            (6)  HL L 431., 2020.12.21., 75. o.

            (7)  HL L 33., 2021.1.29., 1. o.

            (8)  HL L 41., 2021.2.4., 1. o.

            (9)  HL L 165I., 2021.5.11., 66. o.

            (10)  HL L 198., 2021.6.4., 1. o.

            (11)  HL L 221., 2021.6.21., 12. o.

            (12)  HL L 235., 2021.7.2., 27. o.

            (13)  HL L 255., 2021.7.16., 3. o.

            (14)  HL L 306., 2021.8.31., 4. o.

            (15)  HL L 320., 2021.9.10., 1. o.

            (16)  HL L 341., 2021.9.24., 1. o.

            (17)  HL L 360., 2021.10.11., 128. o.

            (18)  HL L 388., 2021.11.3., 1. o.

            (19)  HL L 397., 2021.11.10., 28. o.

            (20)  HL L 413., 2021.11.19., 37. o.

            (21)  HL L 182., 2021.5.21., 1. o.

            (22)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

            (23)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

            (24)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

            (25)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

            (26)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

            (27)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).


title: A Bizottság (EU) 2022/210 ajánlása (2022. február 8.) a félvezetőhiány kezelését célzó közös uniós eszköztárról és a félvezető-ökoszisztéma nyomon követésére szolgáló uniós mechanizmusról

text:
               2022.2.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 35/17

      A BIZOTTSÁG (EU) 2022/210 AJÁNLÁSA
      (2022. február 8.)
      a félvezetőhiány kezelését célzó közös uniós eszköztárról és a félvezető-ökoszisztéma nyomon követésére szolgáló uniós mechanizmusról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A félvezetők alapvető fontosságúak modern gazdaságunk és társadalmunk működéséhez. Az elmúlt évben az Unió soha nem látott mértékű zavarokkal szembesült a félvezető-ellátás terén, ami súlyos késedelmeket okozott, és negatív hatást gyakorolt a gazdaság fontos ágazataira, továbbá késedelmekhez vezetett a kritikus ágazatok számára létfontosságú termékek – például az orvostechnikai és diagnosztikai eszközök – javítása és karbantartása terén.

                  (2)

                  A félvezetőhiány okozta jelenlegi válság és annak továbbgyűrűző hatásai ezért olyan kritikus ágazatokat fenyegetnek, mint az egészségügy, a közlekedés, az energia, a védelem, a biztonság és az űrkutatás. Fennáll annak a kockázata is, hogy késedelmet szenved az Unió zöld és digitális átállásának megvalósítása.

                  (3)

                  Mindezek fényében az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedési keret létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a csipekről szóló jogszabály) irányuló bizottsági javaslat (1) célja, hogy foglalkozzon az Uniónak a félvezető-ellátási lánc zavaraival szembeni ellenálló képességével, előmozdítsa az Unión belüli kapacitásfejlesztést a fejlett gyártás, tervezés és rendszerintegráció, valamint az élvonalbeli ipari termelés terén, kezelje a súlyos szakemberhiányt, bővítse a képzett munkaerő létszámát, továbbá hozzájáruljon egy reziliens és dinamikus uniós félvezető-ökoszisztéma megteremtéséhez. Az Unió elkötelezetten törekszik azon stratégiai célkitűzésének megvalósítására, hogy 2030-ra az élvonalbeli, innovatív és fenntartható félvezetők uniós gyártása értékét tekintve a világtermelés legalább 20 %-át tegye ki, amint azt a digitális évtized szakpolitikai programja (2) is rögzíti.

                  (4)

                  Ez az ajánlás a javasolt rendeletet kísérő olyan eszközként szolgál, amely azonnali hatállyal lehetővé teszi a jelenlegi félvezetőhiányra való gyors és összehangolt uniós reagálást. E célból az ajánlás az időben meghozott, arányos válságreagálási intézkedések megvitatására és elfogadására szolgáló koordinációs mechanizmus létrehozását javasolja.

                  (5)

                  Tekintettel a félvezető-ellátási lánc szerkezeti hiányosságaira, az ajánlás emellett olyan intézkedéseket is javasol, amelyek lehetővé teszik a félvezető-értéklánc összehangolt nyomon követését, azokra a kockázatokra összpontosítva, amelyek megzavarhatják, veszélyeztethetik vagy negatívan befolyásolhatják a félvezető-ellátást. Ezeknek az intézkedéseknek elő kell készíteniük és lehetővé kell tenniük a rendelet által javasolt, a félvezető-ellátási lánc nyomon követésére szolgáló állandó mechanizmus működését.

                  (6)

                  A Bizottság ezen ajánlás végrehajtása céljából létrehozta a félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoportot. A félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoport platformot biztosít a tagállamok közötti koordinációhoz, valamint tanácsot ad és segítséget nyújt a Bizottságnak a hamarosan elfogadandó rendelet végrehajtásával kapcsolatban. A félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoport feladatait a rendelet által létrehozandó, félvezetőkkel foglalkozó európai testület veszi majd át.

                  (7)

                  A félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoportnak elő kell segítenie a tagállamok és a Bizottság között az olyan piaci fejleményekről folytatott gyors és hatékony információcserét, amelyek kézzelfogható kockázatot jelentenek az uniós ellátásra nézve, valamint elő kell mozdítania az egységes és összehangolt válságreagálást.

                  (8)

                  Első intézkedésként ajánlott, hogy a tagállamok információkat kérjenek a vállalkozások érdekképviseleti szervezeteitől, vagy szükség szerint az egyes félvezető- és készülékgyártóktól. A félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoport így jobban tudná azonosítani és az adott helyzetre szabni a lehetséges válságreagálási intézkedéseket. Az összegyűjtött adatoknak a gyártási lehetőségekre és kapacitásra, valamint a főbb jelenlegi zavarokra és szűk keresztmetszetekre kell vonatkozniuk. Az információgyűjtésnek és -cserének az adatmegosztásra, valamint az információk és az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokkal összhangban kell történnie.

                  (9)

                  Ez az ajánlás olyan válságreagálási intézkedéseket javasol, amelyeket a tagállamoknak célszerű megvitatniuk, és amelyek végrehajtása megfontolandó, amennyiben relevánsnak és arányosnak bizonyulnak.

                  (10)

                  Ha az adott válság értékelése alapján indokolt, a tagállamok fontolóra vehetik egy olyan párbeszéd kezdeményezését, amelynek keretében felkérik az Unióban letelepedett félvezetőgyártókat, hogy részesítsék előnyben a kritikus ágazatok számára termékeket szállító vállalatokkal kötött szerződéseket, hogy ezek az ágazatok továbbra is működőképesek maradhassanak.

                  (11)

                  Ezenkívül – amennyiben az adott válság értékelése alapján releváns és helyénvaló – a tagállamok mérlegelhetik, hogy megbízzák a Bizottságot bizonyos termékeknek a nevükben történő beszerzésével, kihasználva ezáltal a Bizottság vásárlóerejében rejlő előnyöket, és biztosítva a kritikus ágazatok közérdekű ellátását.

                  (12)

                  Végezetül a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mérjék fel annak szükségességét, hogy a belső piaci ellátás biztosítása érdekében az Unió felügyeletet gyakoroljon bizonyos kivitelek felett. Amennyiben megfelelőnek, szükségesnek és arányosnak találják az ilyen védintézkedéseket, megvitathatják, hogy teljesülnek-e az (EU) 2015/479 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti, kivitelre vonatkozó védintézkedések bevezetésének feltételei, és felkérhetik a Bizottságot ennek értékelésére.

                  (13)

                  Az ajánlott nyomonkövetési intézkedést az előrejelzés, a koordináció és a felkészültség elve alapján kell végrehajtani annak érdekében, hogy létre lehessen hozni a félvezetőkkel kapcsolatos válságok megelőzésére és az Unió félvezető-ökoszisztémájának megerősítésére szolgáló korai előrejelző rendszert. A Bizottság e célból felkéri a tagállamokat, hogy a félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoport keretében vitassák meg a félvezető-ellátási láncban bekövetkező jövőbeli hiányok előrejelzésére szolgáló megfelelő korai előrejelző mutatókat.

                  (14)

                  További részletes értékelést igényelnek azok kockázatok, amelyek megzavarhatják, veszélyeztethetik vagy negatívan befolyásolhatják az értékláncot, ideértve az Unión kívülről történő szállítások eredetét és forrásait is. Ezért ajánlott, hogy a tagállamok releváns információkat gyűjtsenek és együttműködjenek annak érdekében, hogy a Bizottság elkészíthesse az uniós félvezető-értéklánc közös kockázatértékelését. Jelezni kell a kockázatértékelés elkészítésekor figyelembe veendő tényezőket.

                  (15)

                  A Bizottság a javasolt rendeletben az összehangolt nyomon követés és válságreagálás állandó, kötelező erejű mechanizmusát határozza meg, amely az ebben az ajánlásban javasolt intézkedésekre épül. A rendelet hatálybalépését követően ez az ajánlás hatályon kívül helyezhető.

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      1.   AZ AJÁNLÁS CÉLJA

                  (1)

                  Ezen ajánlás célja, hogy gyors, hatékony és összehangolt uniós választ tegyen lehetővé a jelenlegi félvezetőhiányra és a jövőbeli hasonló esetekre.

                  (2)

                  Ez az ajánlás ezért – a félvezető-ellátás strukturális hiányosságainak, valamint a jövőbeli hiányok vagy más jelentős piaci sokkhatások fennálló kockázatának fényében – lehetővé teszi egy nyomonkövetési mechanizmus működését.

                  (3)

                  E célból ajánlott, hogy a tagállamok együttműködjenek a Bizottsággal a félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoport keretében, amely összehangolja az azonnali válságreagálási intézkedéseket, és platformként szolgál a félvezető-értéklánc nyomon követéséhez, azokra a kockázatokra összpontosítva, amelyek megzavarhatják, veszélyeztethetik vagy negatívan befolyásolhatják a félvezető-ellátást.

            2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

                  (4)

                  Ezen ajánlás alkalmazásában a javasolt rendeletben megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

            3.   A FÉLVEZETŐKKEL FOGLALKOZÓ EURÓPAI SZAKÉRTŐI CSOPORT

                  (5)

                  A Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok a félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoporton keresztül hajtsák végre ezt az ajánlást. E szakértői csoport általános eljárási szabályai alkalmazandók.

            4.   AZONNALI VÁLSÁGREAGÁLÁS

                  (6)

                  A tagállamoknak ajánlott sürgősen összeülniük a félvezetőkkel foglalkozó európai szakértői csoport keretében, hogy információkat cseréljenek a nemzeti piacaikat érintő félvezetőválság jelenlegi helyzetéről. Értékelniük kell különösen a félvezetőhiány által érintett konkrét termékeket és piacokat, valamint meg kell vitatniuk a nemzeti szinten végrehajtott rendkívüli intézkedéseket.

                  (7)

                  A tagállamoknak a lehetséges válságreagálási intézkedések azonosítása és azoknak az adott helyzethez való hozzáigazítása érdekében ajánlott információkat kérniük a vállalkozások érdekképviseleti szervezeteitől vagy szükség szerint az egyes félvezető- és készülékgyártóktól a szállítási lehetőségeikről, beleértve adott esetben a gyártási lehetőségekre és kapacitásra, valamint a jelenleg fennálló főbb zavarokra vonatkozó információkat. Az információgyűjtésnek és -cserének az adatmegosztásra, valamint az információk és az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokkal összhangban kell történnie.

                  (8)

                  A tagállamoknak ezen információk alapján ajánlott értékelniük a megfelelő, hatékony és arányos válságreagálási intézkedéseket nemzeti és uniós szinten (válságkezelési eszköztár). Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a következők legalább egyikét:

                              a)

                              párbeszéd folytatása a gyártókkal, és a gyártók felkérése arra, hogy kezeljék prioritásként a válság szempontjából releváns termékek gyártását annak biztosítása érdekében, hogy a kritikus ágazatok továbbra is működőképesek maradjanak;

                              b)

                              adott esetben annak mérlegelése, hogy megbízzák a Bizottságot azzal, hogy két vagy több tagállam nevében központi beszerző szervként járjon el bizonyos kritikus ágazatokban a válság szempontjából releváns termékek közbeszerzése tekintetében;

                              c)

                              annak értékelése, hogy célszerű-e az Uniónak felügyeletet gyakorolnia a válság szempontjából releváns termékek kivitele felett, továbbá annak értékelésére vonatkozó kérelem benyújtása a Bizottsághoz, hogy teljesülnek-e az (EU) 2015/479 rendelet szerinti, kivitelre vonatkozó védintézkedések bevezetésének feltételei;

                              d)

                              összehangolt konzultációk, illetve együttműködés folytatása az érintett harmadik országokkal annak érdekében, hogy – nemzetközi kötelezettségeikkel összhangban – együttműködésen alapuló megoldásokat találjanak az ellátási lánc zavarainak kezelésére. Ez adott esetben magában foglalhatja a megfelelő nemzetközi fórumok keretében történő koordinációt.

                  (9)

                  Az összehangolt megközelítés biztosítása érdekében a tagállamoknak időben tájékoztatniuk kell a Bizottságot a félvezető-ellátási lánccal kapcsolatban hozott valamennyi nemzeti intézkedésről.

            5.   NYOMON KÖVETÉS

                  (10)

                  A tagállamoknak ajánlott rendszeres jelleggel nyomon követniük a félvezető-értékláncot, azokra a kockázatokra összpontosítva, amelyek megzavarhatják, veszélyeztethetik vagy negatívan befolyásolhatják a félvezetőkkel való ellátást.

                  (11)

                  E célból a tagállamoknak ajánlott a félvezető-ellátási láncban bekövetkező jövőbeli zavarok előrejelzésére szolgáló megfelelő korai előrejelző mutatókat meghatározniuk.

                  (12)

                  A tagállamoknak ajánlott a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk az olyan tényezők, tendenciák és események feltérképezéséhez szükséges információkat, amelyek a globális félvezető-értéklánc jelentős, az Unióra nézve is következményekkel járó zavaraihoz vezethetnek (uniós kockázatértékelés). A figyelembe veendő releváns tényezők közé tartozhatnak a következők:

                              a)

                              az uniós félvezetőiparban működő olyan vállalkozások szolgáltatásainak vagy áruinak rendelkezésre állása és integritása, amelyek működése alapvető fontosságú a félvezető-ellátási lánc szempontjából;

                              b)

                              a különböző félvezetők iránti kereslet ingadozásának mértéke, a rendelkezésre álló gyártási kapacitáshoz viszonyítva is;

                              c)

                              hiányosságok és szűk keresztmetszetek a gyártás, a csomagolás és a logisztika terén, beleértve a nyersanyagok és a rendelkezésre álló képzett munkaerő tekintetében fellépő hiányokat is;

                              d)

                              balesetek, támadások, természeti katasztrófák vagy más olyan súlyos események, amelyek hatással lehetnek a félvezető-ellátási láncra;

                              e)

                              a gyártást csökkentő műszaki, szabályozási vagy környezeti változások;

                              f)

                              a kínálat bizonyos földrajzi területeken és vállalatok körében történő koncentrációja, figyelembe véve a hálózati és a bezáródási hatásokat;

                              g)

                              a kereskedelempolitikák, a vámok, a kereskedelmi akadályok és egyéb kereskedelmi vonatkozású intézkedések hatásai;

                              h)

                              a félvezetők eredetisége és integritása, a hamisított félvezetők lehetséges hatása;

                              i)

                              szellemi tulajdon vagy üzleti titok megsértése vagy eltulajdonítása.

                  (13)

                  A tagállamoknak ajánlott meghatározniuk a félvezetők felhasználóinak fő kategóriáit, különösen a kritikus ágazatokban. Ajánlott felkérniük az érdekelt felek szervezeteit, köztük az ágazati szövetségeket és a felhasználók főbb kategóriáinak képviselőit, hogy szolgáltassanak információkat az atipikus keresletnövekedésekről és az ellátási lánc ismert zavarairól, beleértve a kritikus félvezetők vagy nyersanyagok hiányát, az átlagosnál hosszabb átfutási időket, a szállítási késedelmeket és a kivételes áremelkedéseket.

                  (14)

                  A tagállamoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, ha tudomást szereznek a félvezető-ellátás esetleges zavarairól, a kereslet atipikus növekedéséről, vagy konkrét és megbízható információval rendelkeznek bármely más kockázati tényezőről vagy eseményről.

            6.   FELÜLVIZSGÁLAT

                  (15)

                  Az ajánlás a javasolt rendelet hatálybalépését követően hatályon kívül helyezhető.

         Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

               a Bizottság részéről

            Thierry BRETON

               a Bizottság tagja

         (1)  COM(2022) 46, 2022. február 8.

         (2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja, 2021. március 9. (COM(2021) 118 final).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/479 rendelete (2015. március 11.) a kivitelre vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 34. o.).


title: Az Európai Központi Bank Ajánlása (2021. július 16.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról (EKB/2021/28) 2021/C 299/01

text:
               2021.7.27.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 299/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2021. július 16.)
      az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról
      (EKB/2021/28)
      (2021/C 299/01)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

                  (2)

                  A Banka Slovenije jelenlegi külső könyvvizsgálójának, az Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o-nak a megbízatása a 2020. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgáló kinevezése szükséges a 2021. pénzügyi évtől kezdődően.

                  (3)

                  A Banka Slovenije a PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d.o.o-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2021–2023. pénzügyi évekre,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      Ajánlott, hogy a 2021–2023. pénzügyi évekre a Banka Slovenije külső könyvvizsgálójaként a PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d.o.o-t jelöljék ki.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. július 16-án.

               az EKB elnöke

            Christine LAGARDE


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2021. július 16.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banco de Espańa külső könyvvizsgálóiról (EKB/2021/29) 2021/C 299/02

text:
               2021.7.27.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 299/2

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2021. július 16.)
      az Európai Unió Tanácsa számára a Banco de Espańa külső könyvvizsgálóiról
      (EKB/2021/29)
      (2021/C 299/02)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

                  (2)

                  2018-ban a Banco de España a Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A-t választotta külső könyvvizsgálójaként a 2018–2020. pénzügyi évekre, a megbízatás 2021. és 2022. pénzügyi évekre történő meghosszabbításának lehetőségével, és az EKB Kormányzótanácsa ajánlotta ezt a kijelölést és a lehetőséget arra, hogy a megbízatást meghosszabbítsák a 2021. és 2022. pénzügyi évekre (1).

                  (3)

                  A Banco de España jelenlegi külső könyvvizsgálójának, a Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A-nak a megbízatása a 2020. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgáló kinevezése szükséges a 2021. és a 2022. pénzügyi évekre.

                  (4)

                  A Banco de España meg kívánja hosszabbítani a Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A. megbízatását a 2021. és 2022. pénzügyi évekre az EKB/2018/22 ajánlásnak és az (EU) 2018/1518 tanácsi határozat preambulumának (2) megfelelően. A Banco de España és a Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A., között létrejött szerződéses megállapodások szerint ez a hosszabbítás lehetséges,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      Ajánlott, hogy a 2021. és a 2022. pénzügyi évekre a Banco de España külső könyvvizsgálójaként a Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A. vállalkozások ideiglenes társulását jelöljék ki.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. július 16-án.

               az EKB elnöke

            Christine LAGARDE

         (1)  Az Európai Központi Bank EKB/2018/22 ajánlása (2018. szeptember 6.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banco de España külső könyvvizsgálóiról (HL C 325., 2018.9.14., 1. o.).

         (2)  A Tanács (EU) 2018/1518 határozata (2018. október 9.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banco de España külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról (HL L 256., 2018.10.12., 63. o.).