title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Szlovákia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/25

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/164

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Szlovákia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/25)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadta.

                  (2)

                  A Szlovákiára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Szlovákia által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Szlovákiát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták és az infrastrukturális hiányosságok miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ez magában hordozza a Szlovákián belüli regionális egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatát, különösen egyfelől a főváros és Nyugat-Szlovákia, másfelől Kelet- és Délkelet-Szlovákia között. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Szlovákia 2020. május 18-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Szlovákiának biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (7) 2019-ben ne haladja meg a 4,1 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 0,5 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Mindazonáltal az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében a Szlovákiára vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

                  (13)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,3 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 8,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 4,9 %-ára, 2022-ben a GDP 3,7 %-ára, 2023-ban pedig a GDP 2,9 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 48 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 61,2 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (14)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Szlovákia időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,6 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalják a munkavállalók bérkompenzációját, az önfoglalkoztatóknak nyújtott támogatásokat, a betegségi és ápolási rendszerek támogatását, valamint a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó egészségügyi termékek vásárlását. Emellett Szlovákia olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 3 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ide tartoznak a bevételek több mint 40 %-os csökkenése esetén biztosított, a jövedelemadókra és a társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó adóhalasztások (a GDP 1,4 %-a) és a hitelgaranciák (a GDP 1,6 %-a). Összességében a Szlovákia által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (15)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Szlovákia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –8,5 %-át, 2021-ben pedig a GDP –4,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (16)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Szlovákia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (17)

                  A Covid19-járvány kitörését követően Szlovákia gyors és példa nélküli intézkedéseket hozott a vírus továbbterjedésének megállítására és megelőzésére. Miután március 6-án regisztrálták az első fertőzést, 2020. március 12-én szükséghelyzetet hirdettek ki, és szigorú közösségi távolságtartási, karantén- és egészségügyi szabályokat, valamint utazási korlátozásokat vezettek be. Hetekre bezártak az üzletek, és több fontos gazdasági ágazatban 2020. április végéig leállt a termelés, amikor is a kormány megkezdte a korlátozások fokozatos lazítását. Ennek következtében Szlovákia gazdasága 2020-ban várhatóan mély recesszióba süllyed a magánfogyasztás, a beruházások és a kereskedelem visszaesése nyomán. Az előrejelzések szerint a GDP 2020-ban jelentősen, 6,7 %-kal zsugorodik, a munkanélküliségi ráta pedig várhatóan eléri a 8,8 %-ot, szemben a 2019. évi 5,8 %-kal. Szlovákia számos intézkedéssel – többek között 1,2 milliárd EUR összegű fel nem használt kohéziós politikai forrás átcsoportosításával – igyekezett enyhíteni a válság kedvezőtlen hatásain. Ezek körében bérkompenzációt biztosító, csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezettek be, a munkavállalók jövedelmét betegségi és ápolási ellátásokkal egészítették ki, valamint támogatást nyújtottak az önfoglalkoztatóknak jövedelemkiesésük kompenzálására. A vállalkozások és az önfoglalkoztatók likviditásának támogatását célozza továbbá a banki hitelezés bővítése, az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetési határidejének elhalasztása, valamint bankgaranciák és kedvezményes kamatfeltételek biztosítása. A kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott, eredetileg 38 millió EUR összegű hitelprogramot 330 millió EUR összegű fel nem használt uniós forrásokkal és egy 500 millió EUR-t kitevő nemzeti programmal bővítik. Az egyéb intézkedések közé tartozik az adóellenőrzések és az adóelőleg fizetésére vonatkozó kötelezettségek felfüggesztése, valamint a vállalkozások és a magánszemélyek bérletidíj-fizetésének elhalasztása.

                  (18)

                  A Covid19-világjárvány rávilágított annak szükségességére, hogy Szlovákia folytassa egészségügyi rendszere strukturális problémáinak kezelését. További beruházásokra van szükség a rendszer rezilienciájának növelése, az egészségügyben fellépő munkaerőhiány enyhítése, valamint a kritikus fontosságú egészségügyi termékekkel és infrastruktúrával való megfelelő ellátottság biztosítása érdekében. Az egészségügyi dolgozók megfelelő rendelkezésre állásának jövőbeli biztosítására irányuló erőfeszítésekkel párhuzamosan a hatékony szakpolitikák csökkenthetik az orvosok rendelkezésre állásában mutatkozó földrajzi különbségeket, és a teljes népesség számára biztosíthatják az ellátás igénybevételének lehetőségét. A kórházi hálózat korszerűsítése és az állami kórházak strukturális alulfinanszírozottságának kezelése kulcsfontosságú az egészségügyi szolgáltatások színvonalának és költséghatékonyságának javításához. A kórházakra nehezedő nyomás csökkentése és a krónikus betegségek kezelésének javítása érdekében meg kell erősíteni az alapellátást, és fokozni kell az ellátás különböző szintjei és típusai közötti koordinációt. Különös aggodalomra ad okot a színvonalas és megfizethető tartós ápolás-gondozáshoz való elégtelen hozzáférés, melynek oka a közösségi és otthoni gondozási szolgáltatások általános alulfinanszírozottsága, a széttagolt irányítás, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatások rendszerszintű koordinációjának hiánya.

                  (19)

                  A Covid19-válság rávilágított a Szlovákiában már korábban is meglévő társadalmi problémákra. A válság nyomán sürgősen szükség van arra, hogy a szociális partnerekkel szoros együttműködésben megfelelő jövedelempótlást biztosítsanak a munkavállalók számára. A válság foglalkoztatásra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében az uniós alapok hozzájárulásával csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezettek be. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 8,8 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 7,1 %-ra javul. Annak ellenére, hogy 2018-ban történt némi lazítás, Szlovákiában a munkanélküli ellátás rendszerét szigorú jogosultsági követelmények, az ellátás viszonylag rövid időtartama (általános szabályként hat hónap, amelyet a válság idején kismértékben meghosszabbítanak) és a kedvezményezetteknek járó alacsony bérpótlási arány jellemzi. Egyes csoportok különösen kiszolgáltatottak a válságnak, és előfordulhat, hogy csak korlátozott mértékben férnek hozzá a szociális védelemhez és az ellátásokhoz. Ide tartoznak a marginalizált roma közösségek, amelyek gyakran nem férnek hozzá az alapvető szolgáltatásokhoz, továbbá az idősek és az alacsony képzettségűek.

                  (20)

                  A Covid19-válság fokozta a lakosság – többek között a tanárok – digitális készségeinek fejlesztésére, valamint a széles sávú kapcsolat bővítésére irányuló igényt, mivel sok diák még mindig nem rendelkezik internet-hozzáféréssel vagy az otthoni tanuláshoz szükséges egyéb előfeltételekkel, különösen a marginalizált roma közösségekben. A színvonalas és inkluzív oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása továbbra is kihívást jelent, mivel az alapkészségek szintjét és a diákok általános teljesítményét erősen befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük. Jelentős teljesítménybeli különbségek vannak az iskolák és a régiók között, ami néhányukban – különösen Kelet-Szlovákiában – az oktatásból és képzésből lemorzsolódók magas arányában is tükröződik. A tanári szakma vonzereje és a tanári alapképzés színvonala továbbra is alacsony. Emellett a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban részt vevő gyermekek – különösen a három év alatti gyermekek – országos beiratkozási aránya a legalacsonyabb az EU-ban, ami további negatív hatást gyakorol az oktatási eredményekre, különösen a hátrányos helyzetű gyermekek esetében.

                  (21)

                  A Covid19-válság Szlovákia számára sürgős prioritássá tette a vállalkozásoknak – különösen a kkv-knak – célzott kölcsönök és garanciák formájában nyújtandó likviditási támogatás gyors bevezetését, amely a gazdaság támogatását célzó, az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret kihasználásával és a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló források átcsoportosításával valósult meg. Az alacsony kamatlábakkal és hosszú lejárattal kombinált megfelelő kockázati garanciák segíthetik a közvetítők általi gyors hitelkihelyezést és a vállalkozások általi igénybevételt. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele tovább enyhítheti a kkv-k és az önfoglalkoztatók rövid távú likviditási korlátait. Az adókijátszás elleni küzdelem és az adózási fegyelem javítása – az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása és a tisztességes versenyfeltételek előmozdítása, valamint a gazdasági helyreállítás elősegítése érdekében – középtávon továbbra is prioritást jelent Szlovákia számára. A kkv-k pénzforgalmi mérlegének javítása érdekében utasítani kell a hatóságokat (minden szinten) és a vállalkozásokat, hogy gyorsítsák fel a beszállítóik felé történő kifizetéseket.

                  (22)

                  A kedvező üzleti környezet előmozdítása és a közszolgáltatások színvonalának javítása kulcsfontosságú a helyreállítás és a támogatóbb beruházási környezet megteremtése szempontjából. A helyreállítási intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében fontos a szükségtelen adminisztratív terhek csökkentése és az eljárások egyszerűsítése, többek között a vállalkozások számára létrehozott „egyablakos ügyintézés” hatékony alkalmazása révén. Szlovákia közintézményeinek és közigazgatásának általános hatékonysága továbbra is alacsony, amely ugyanakkor a digitalizáció fejlesztésével, a digitális infrastruktúra tervezésével és jobb koordinációjával, valamint szoftverfejlesztéssel javítható. További reformokkal javítani lehetne a szakpolitikai döntéshozatal koordinációját, a jogi aktusok szövegezését, valamint a közszolgálat és az emberierőforrás-menedzsment teljesítményét. A gazdaság rezilienciájának erősítése érdekében Szlovákia számára előnyös lenne a vállalkozások – különösen a kkv-k – innovációs kapacitásának növelése a kutatási és innovációs ökoszisztéma széttagolt irányításának kezelése révén. A vállalkozások, a kutatás, a tudományos élet és a közszféra közötti jobb együttműködés előmozdíthatja a tudás és a készségek megosztását, és segítheti a vállalkozásokat új munka- és termelési képességek kialakításában.

                  (23)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Ahhoz, hogy a kevésbé fejlett régiók felzárkózhassanak és tudásalapúbbá, versenyképesebbé és termelékenyebbé válhassanak, több stratégiai beruházásra van szükség Szlovákiában, különösen az infrastruktúra – többek között a digitális és más kulcsfontosságú szolgáltatások –, valamint a közlekedési hálózatok fejlesztése érdekében. A Covid19-járvány rávilágított a digitális infrastruktúra már korábban is meglévő hiányosságaira. A széles sávú lefedettség és az átviteli sebesség növelése jobb és még inkább egyenértékű internet-hozzáférést tesz majd lehetővé. Szlovákia oktatási rendszerének és munkaerőpiacának megerősítése céljából erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a lakosságot a gazdaság és a társadalom változó igényeinek jobban megfelelő készségekkel vértezzék fel; ennek eszköze többek között az egész életen át tartó tanulás, a vállalkozások és az oktatás közötti szorosabb együttműködés biztosítása minden szinten, valamint a képzési és átképzési programok jobb összekapcsolása a jelenlegi és jövőbeli munkaerőpiaci igényekkel.

                  (24)

                  A gazdasági növekedés helyreállításához az elkövetkező években szakpolitikai erőfeszítésekre és célzott beruházásokra lesz szükség annak érdekében, hogy Szlovákia megragadhassa a fenntarthatóbb és magasabb hozzáadott értéket képviselő gazdaság létrehozásának a lehetőségét. Ezen erőfeszítések során figyelembe kell venni a regionális különbségeket. A Szlovákia nemzeti energia- és klímatervében meghatározott további erőfeszítések szempontjából kiemelt területek közé tartozik az ipar energiaintenzitásának csökkentése, az energiahatékonysági megoldások támogatása (különösen a háztartások számára), valamint a megújuló energiába való beruházás. A támogatóbb szabályozási környezet hozzájárulhatna ahhoz, hogy az energiaellátásban nőjön a megújuló energiaforrások részaránya. Szlovákia számára előnyös lenne a felső-nyitrai bányavidék átalakítására irányuló cselekvési terv végrehajtásának felgyorsítása, a forrásoknak az egész régióra kiterjedő megoldások felé történő átirányítása, valamint a szénhasználat fokozatos megszüntetésének előmozdítására kínálkozó lehetőség kihasználása. A szilárd tüzelőanyagok elégetése és a közlekedésből származó növekvő kibocsátások által okozott légszennyezés csökkentése, a hulladékgazdálkodási rendszer innovatív hulladékgyűjtési és -kezelési megoldásokkal való javítása, az ivóvíz- és szennyvízhálózatok kiépítése az egészségügyi problémák kezelése érdekében, az intelligens energiahálózatokkal kapcsolatos projektek támogatása, valamint az ipar klímasemleges és körforgásos gazdaság felé való elmozdulása segíthet Szlovákiának a fenntartható gazdasági növekedés pályájára állni. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Szlovákiában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Szlovákia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (25)

                  A nemzetközi szervezett bűnözés új tendenciái – többek között a jogi személyekkel pénzmosási célból történő visszaélés – mindinkább szükségessé teszik, hogy Szlovákia a gazdasági bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében továbbfejlessze a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerét. A kockázatnak való kitettséggel kapcsolatos ismeretek továbbra is hiányosak, annak ellenére, hogy a kormány ambiciózus terveket dolgozott ki a pénzmosás megelőzésének, az ilyen ügyek kivizsgálásának, valamint az elkövetők büntetőeljárás alá vonásának megerősítésére. A korlátozott emberi erőforrások és a hiányos képzés akadályozza a vállalatalapításban részt vevő szakemberek fölötti hatékony felügyelet gyakorlását. A kormányzati cselekvési terv keretében tett lépések még nem biztosítják a pénzmosási bűncselekmények hatékony azonosításához és az elkövetők büntetőeljárás alá vonásához, valamint a vagyoni eszközök elkobzásához szükséges eszközöket.

                  (26)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (27)

                  Szlovákiának folytatnia kell azon kötelezettségvállalásának teljesítését, amely az igazságszolgáltatási rendszerének általános integritásával kapcsolatos konkrét problémák kezelésére irányul, mivel e problémák alááshatják a rendszer hatékony működésébe vetett bizalmat. Szlovákiában továbbra is korlátozott az előrelépés a korrupció elleni küzdelmet célzó reformok végrehajtása terén. Számos, a megelőzéssel kapcsolatos reform elfogadása vagy végrehajtása még mindig függőben van, ideértve többek között a lobbizásra, az ajándékokra, az összeférhetetlenségre és a döntéshozatalban harmadik felekkel fenntartott kapcsolatokra, valamint a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szabályokat. Bár a bűnügyi statisztikák ingadozást mutatnak, a magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos, vizsgálat tárgyát képező ügyek száma továbbra is alacsony; a jogi személyek szankcionálására irányuló erőfeszítések viszont kezdik éreztetni hatásukat.

                  (28)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Szlovákia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (29)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Szlovákia pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (30)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a szlovák gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (31)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját az egészségügyi dolgozók, a kritikus fontosságú egészségügyi termékek és az infrastruktúra terén. Javítsa az alapellátást és az ellátás különböző típusai közötti koordinációt.

                  2.

                  Biztosítson mindenki számára megfelelő jövedelempótlást, valamint hozzáférést a szociális védelemhez és az alapvető szolgáltatásokhoz. Erősítse a digitális készségeket. Biztosítson egyenlő hozzáférést a színvonalas oktatáshoz.

                  3.

                  Hajtsa végre hatékonyan a kkv-k és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedéseket. Szüntesse meg a digitális infrastruktúra hiányosságait. A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energia- és erőforrás-termelést és -felhasználást, a fenntartható tömegközlekedést és a hulladékgazdálkodást.

                  4.

                  Biztosítsa a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének hatékony felügyeletét és érvényesítését. A koordináció és a szakpolitikai döntéshozatal javítása révén biztosítson kedvező üzleti környezetet és színvonalas közszolgáltatásokat. Kezelje az igazságszolgáltatási rendszer integritásával kapcsolatos problémákat.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 148. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Svédország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/177

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Svédország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/27)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Svédországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Nevezetesen, a túlértékelt lakásárak a háztartások adósságállományának folyamatos növekedésével társulva a rendezetlen korrekció kockázatával járnak. Ez hátrányosan érintheti a gazdaságot, és potenciálisan a bankszektort is. A bankszektort érő kedvezőtlen hatások a rendszerszintű pénzügyi összekapcsolódások miatt a szomszédos országokra is továbbgyűrűzhetnek. Az elmúlt években hoztak néhány intézkedést ezen egyensúlyhiány kezelésére. Az intézkedéseknek azonban eddig csak korlátozott hatásuk volt. A kulcsfontosságú szakpolitikai hiányosságok továbbra is fennállnak, különösen a hitelből finanszírozott lakásvásárlás adóügyi ösztönzése, valamint a lakáskínálat és a bérleti piac működése terén.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Svédországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat, mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmusra és általánosabban a személyes kiskereskedelemre támaszkodó régiókat sújtva. Ez Svédországon belül a regionális és területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a fővárosi régió és az ország többi része, valamint a városi és a vidéki területek közötti egyenlőtlenségek lassú növekedésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Svédország 2020. április 27-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 28-án pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Svédország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,4 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 3,8 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány 2021-ben várhatóan a GDP 1,4 %-ára csökken, majd 2023-ra a GDP 1,5 %-ának megfelelő többletet mutat majd. Miután 2019-ben a GDP 35 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 40 %-ra növekszik. A makrogazdasági és a költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos nagy fokú bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Svédország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi ellátási szolgáltatások megerősítése (a GDP 0,1 %-a), a nehéz helyzetbe jutott ágazatoknak nyújtott sürgősségi segély (a GDP 1,6 %-a), valamint munkaerőpiaci és szociálpolitikai intézkedések (a GDP 0,2 %-a). Emellett Svédország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint az említett intézkedések közé tartozik elsősorban az adóhalasztás (a GDP legfeljebb 6,9 %-áig), valamint a különböző hitelgaranciák és a kibővített hitelkeretek, melyek a GDP közel 4,7 %-át teszik ki. Összességében a Svédország által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Svédország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –5,6 %-át, 2021-ben pedig a GDP –2,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Svédország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  Svédország gazdasága eddig soha nem látott mértékben lassult le a Covid19-világjárvány kitörése következtében. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 9,7 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 9,3 %-ra javul. A lakossági fogyasztás várhatóan jelentősen romlani fog, különösen a válságnak leginkább kitett fogyasztási kategóriák esetében, mint például a közlekedés, az éttermek és a szálláshelyek. A bruttó állóeszköz-felhalmozás várhatóan még nagyobb mértékben fog visszaesni a fogyasztáshoz képest, ami nagyrészt a helyreállítás ütemével kapcsolatos bizonytalanságnak tudható be. A svéd hatóságok hamar intézkedéseket hoztak, és a Covid19-világjárvány terjedését követve folyamatosan bővítették a szakpolitikai intézkedéseket. Az intézkedések az egészségügyi ellátásra és a gazdasági visszaesés kezelésére irányultak. Az egészségügyi ellátással kapcsolatos intézkedések közé tartozik a központi kormányzat által a Covid19-világjárvány többletköltségeinek fedezésére nyújtott gazdasági támogatás, melyből az egészségügyi rendszerért felelős regionális és helyi hatóságok részesülnek. Gazdasági téren a kormány intézkedések széles körét hozta meg a vállalati szektor költségeinek csökkentésére („részidős elbocsátások”, táppénzköltségek, a munkáltatói társadalombiztosítási járulékok felfüggesztése, hitelgaranciák és bérletidíj-csökkentések) és a vállalatok likviditásának biztosítására (adófizetések – így például a hozzáadottértékadó-fizetések – elhalasztása). Ezenkívül Svédország központi bankja, a Sveriges Riksbank úgy döntött, hogy banki közvetítéssel hiteleket nyújt a vállalatoknak, továbbá államkötvényeket és önkormányzati kötvényeket, jelzáloggal fedezett kötvényeket, valamint a svéd nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott kötvényeket és értékpapírokat vásárol. Az említett intézkedések tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. A Riksbank emellett számos devizaswap-megállapodást kötött más központi bankokkal, hogy biztosítsa a fő valuták rendelkezésre állását a pénzügyi szektor számára. Bővítették a szociálpolitikai és a munkaerőpiaci intézkedéseket például azáltal, hogy ideiglenesen megváltoztatták a betegségi ellátást, megemelték a munkanélküli ellátásokat, csökkentették a munkanélküliségi rendszer hozzáférési követelményeit, és aktív munkaerőpiaci és oktatási intézkedéseket (pl. zöld munkahely, az „Állások az újrakezdéshez” program meghosszabbítása, nyári kurzusok, hallgatói létszám növelése a felsőoktatásban) vezettek be.

                  (17)

                  Svédországnak a Covid19-világjárványra adott rövid távú szakpolitikai válasza a megfelelő erőforrások és kapacitáspufferek biztosítására, valamint az egészségügyi dolgozók feladatainak és felelősségi köreinek a járványhoz való hozzáigazítására épül. Várható, hogy az említett válaszlépések középtávon az ellátásokhoz kellő időben hozzáférést biztosító és földrajzilag kiegyensúlyozott egészségügyi ellátást és az egészségügyi dolgozóknak a különböző területekre (például a járóbeteg- és fekvőbeteg-szakellátásba) történő megfelelő elosztását fogják eredményezni, és elősegítik a strukturális hiányok elkerülését az orvosi személyzet létszámában. Svédország erős kutatási és innovációs (K+I) ágazatának tudományvezérelt intézkedésekbe való bevonása hozzájárulhat az oltóanyagok, a kezelések és a diagnosztikai eszközök kifejlesztése terén történő előrelépéshez, valamint a kutatási eredmények népegészségügyi szakpolitikába való beépítéséhez.

                  (18)

                  A készségek, különösen a digitális készségek rendelkezésre állásának támogatása hozzájárulhat a magasabb termelékenységnövekedés fenntartásához a csúcstechnológiai ágazatokban zajló kutatás és innováció révén, és elősegítheti Svédország ambiciózus éghajlat-politikai és energetikai célkitűzéseinek elérését, melyek a nemzeti energia- és klímatervében szerepelnek. Beruházásokra van szükség a migráns és nem migráns hátterű tanulók tanulmányi eredményei közötti különbségek csökkentéséhez is. A minőségi munkaerő jelentősen hozzájárult a munkatermelékenység-növekedéshez, de ez a hozzájárulás szinte leállt a Covid19-válság előtt. Szükséges lesz az olyan csoportok – mint pl. a nem uniós migránsok és a fogyatékosságal élők – munkaerőpiaci bevonása is, amelyek potenciálját a válság előtt nem aknázták ki teljes mértékben. A szakemberhiány különösen hangsúlyosnak bizonyult az oktatásban, az egészségügyi ellátásban, a szociális ellátásban, az információs és kommunikációs technológiák terén, az iparban és az építőiparban.

                  (19)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A digitális és a mikroelektronikai ágazatban a munkáltatók több mint 50 %-a számol be a növekedést érintő szakemberhiányról. A termelékenység javításának szükséges feltétele, hogy fenntartsák a kutatásba irányuló közfinanszírozás magas arányát. A munkatermelékenység növekedésének helyreállítása érdekében szükség van a tőkeintenzitás növelésére, valamint a csúcstechnológiai és az innovatív ágazatokba történő beruházások bővítésére is. Az új digitális technológiák kis- és középvállalkozások körében való elterjesztése segíteni fogja a termelékenység növelését. A válság rámutatott a digitális infrastruktúra fontosságára, és arra, hogy mindenhol, ahol emberek élnek és dolgoznak, elérhetővé kell tenni a gyors és stabil hálózati kapcsolatot. Fontos szerepet játszik majd a 700 MHz-es mobil széles sávú rendszer kiterjesztése, csakúgy, mint a helyhez kötött széles sávú kapcsolat kiépítéséhez nyújtható pénzügyi támogatás. A közeljövőben lefolytatandó 5G-s frekvenciaárverés további impulzust nyújt a svéd gazdaság digitalizálásához. A klímasemleges társadalom 2045-ig történő megvalósításában meghatározott célkitűzés eléréséhez olyan K+I beruházásokra is szükség van, melyek újszerű, versenyképes megoldásokat fejlesztenek ki és valósítanak meg a dekarbonizációhoz, továbbá a koordinált szociális és szakpolitikai intézkedésekhez. A közlekedés az a kiemelt terület, amelyen Svédország üvegházhatásúgáz-kibocsátását csökkenteni kell. A politikai napirenden szerepel a flotta átfogó és viszonylag gyors lecserélése alacsony kibocsátású járművekre. A vasúti infrastruktúrát célzó tervezett beruházások fontos szerepet játszanak a modális váltás előmozdításában és segítik Svédországot ambiciózus éghajlat-politikai célkitűzésének megvalósításában. A közlekedés és az ipar villamosítása jelentős beruházásokat tesz szükségessé a villamosenergia-termelés és -elosztás terén. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Svédországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Svédország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (20)

                  A pénzmosás folyamatosan felmerülő, állítólagos gyanúja ártott a svéd bankok hírnevének; a pénzmosás megelőzése továbbra is prioritást jelent Svédország számára. A kockázatalapú megközelítést alkalmazó hatékony felügyelethez több erőforrásra és megfelelő eljárásokra van szükség. Svédország elismerte, hogy több erőforrásra van szükség a megfelelő felügyelet és vizsgálatok gyakorlásához, illetve lefolytatásához, és megerősítette a pénzügyi felügyeleti hatóságának kapacitását. Azonban a hatóság kapacitása még mindig túl kicsi a svéd pénzügyi szektor méretéhez képest. Még mindig vannak kihívások és a kockázatalapú megközelítést is még teljes mértékben végre kell hajtani.

                  (21)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (22)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Svédország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (23)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Svédország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Svédországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Svédország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (24)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (25)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi konvergenciaprogramot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. Mivel a 2020. évi országspecifikus ajánlások fókuszába a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelése és a gazdaság helyreállításának előmozdítása került, az ajánlások közül egyik sem irányul közvetlenül a Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerint azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére,

            AJÁNLJA, hogy Svédország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Biztosítsa az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között a kritikus fontosságú egészségügyi termékekkel való megfelelő ellátás, az infrastruktúra és a munkaerő biztosítása révén.

                  2.

                  Mozdítsa elő az innovációt, és támogassa az oktatást és a készségfejlesztést. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a csúcstechnológiai és az innovatív ágazatokat, az 5G hálózatokat és a fenntartható közlekedést.

                  3.

                  Javítsa a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyelet hatékonyságát, és érvényesítse eredményesen a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerét.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 159. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) az Egyesült Királyság 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/183

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      az Egyesült Királyság 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/28)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben az Egyesült Királyságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  Az Egyesült Királyságnak az Unióból való, 2020. január 31-i kilépését, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodás (3) (a továbbiakban: kilépésről rendelkező megállapodás) hatálybalépését követően az Egyesült Királyság átmeneti időszakba lépett, amely 2020. december 31-ig tart. Ezt az időszakot az Unió és az Egyesült Királyság által a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti vegyes bizottságban 2020. július 1. előtt hozott egyetlen határozat legfeljebb egy vagy két évvel meghosszabbíthatja. Ebben az időszakban az uniós jog – többek között az európai szemeszterhez kapcsolódó jog – továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra nézve és az Egyesült Királyságon belül.

                  (3)

                  Az Egyesült Királyságra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (4) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén az Egyesült Királyság által elért eredményeket.

                  (4)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalmak és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (5)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (6)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (5) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (7)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (8)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az Egyesült Királyság különböző régióit. Ez annak jelentős kockázatával jár, hogy tovább mélyülnek az Egyesült Királyságon belüli regionális egyenlőtlenségek. A jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Az Egyesült Királyság 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. május 7-én pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Az Egyesült Királyság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik. A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint az Egyesült Királyságnak biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (6) 2019–2020-ban ne haladja meg az 1,6 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019–2020-ban, valamint a 2018. és 2019. évet, továbbá a 2019. és 2020. évet együttesen vizsgálva fennáll a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés kockázata. A 2019–2020-ra vonatkozó eredményadatok 2020 őszén fognak rendelkezésre állni.

                  (12)

                  A 2019–2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 2,2 %-ának megfelelő 2019–2020. évi hiányról 2020–2021-re a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021–2022-ben a GDP 3,1 %-ára nő, majd 2024–2025-re a GDP 2,4 %-ára csökken. Miután 2019–2020-ban becslések szerint a GDP 83,2 %-ára csökken, a GDP-arányos államadósság a 2019–2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020–2021-ben várhatóan 82,9 %-ra mérséklődik. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv azonban már nem tűnik reálisnak, mivel nem veszi figyelembe a Covid19-világjárvány gazdasági hatását. A programban szereplő előrejelzések emellett az Egyesült Királyság által a Covid19-világjárványra válaszul bejelentett intézkedéseket sem veszik figyelembe. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul az Egyesült Királyság időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A konvergenciaprogram előrejelzései nem terjednek ki ezen intézkedésekre, de a Bizottság a 2020. tavaszi előrejelzésében figyelembe vette őket. A költségvetési intézkedések a GDP mintegy 5,5 %-át teszik ki, és a munkavállalóknak, az önálló vállalkozóknak és a vállalkozásoknak nyújtott támogatást, valamint jóléti intézkedéseket foglalnak magukban. Emellett az Egyesült Királyság olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek az intézkedések a GDP mintegy 16 %-át kitevő hitelgaranciákat is magukban foglalnak. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján az Egyesült Királyság államháztartási egyenlege 2020–2021-ben a GDP –10,7 %-át, 2021–2022-ben pedig –6,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020–2021-ben eléri a GDP 102,5 %-át, 2022-ben pedig 100,2 %-át. A konvergenciaprogram alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv nem veszi figyelembe a Covid19-világjárvány hatását, ezért az adósságra és a hiányra vonatkozó előrejelzések jelentősen eltérnek a Bizottság előrejelzésétől.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel az Egyesült Királyság a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020–2021-ben. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  A jelenlegi Covid19-válság évtizedek óta nem tapasztalt gazdasági és szociálpolitikai kihívásokat teremtett. A munkanélküliség a 2019. évi 3,8 %-ról 2020-ban várhatóan csaknem 3 százalékponttal, 6,7 %-ra nő, majd 2021-re kismértékben, 6 %-ra javul. Az Egyesült Királyság kormánya szükséghelyzeti intézkedéseket fogadott el a sokk negatív hatásainak enyhítésére. A közvetlen költségvetési támogatás költsége a kereslettől függ, de elérheti a mintegy 110 milliárd GBP-t (a GDP 5,5 %-a), amely a bankhitelekhez nyújtott, 330 milliárd GBP összegű hitelgaranciával (a GDP 16 %-a) párosul. A foglalkoztatás védelme érdekében rövidített munkaidős rendszereket vezettek be, és az önálló vállalkozókat támogató intézkedéseket is hoztak. Átmenetileg javult a Universal Credit elnevezésű program általi lefedettség és a program keretében nyújtott előzetes kifizetésekre való jogosultság, és a program szerinti alapjogosultság átmenetileg tizenkét hónapra emelkedett. A helyi hatóságok a közeljövőben további egyszeri finanszírozást kapnak a gazdaságilag kiszolgáltatott személyek és háztartások támogatása céljából. A kormány bejelentette továbbá, hogy a Covid19-világjárvány miatt nehéz helyzetben lévő lakástulajdonosok számára három hónapos moratóriumot vezet be a jelzáloghitelek fizetésére vonatkozóan.

                  (17)

                  A vállalkozások pénzügyi helyzetének javítása érdekében a Bank of England kétszer csökkentette a banki kamatlábat, összesen 0,75 %-ról 0,1 %-ra; az Egyesült Királyság anticiklikus tőkepufferrátáját – amely 2020 decemberéig 2 %-hoz vezetett volna – a meglévő pályáról 0 %-ra csökkentette; 645 milliárd GBP-re növelte kötvényvásárlási programját, és az állami hitelgaranciák mellett fokozta a reálgazdaságnak nyújtott kereskedelmi banki hitelezéshez nyújtott támogatását. A kormány az ágazatoknak az üzleti díjak fizetésére egyéves moratóriumot, valamint a hozzáadottérték-adó (héa) befizetésének elhalasztását, a kisebb vállalkozásoknak pedig készpénztámogatást ajánlott fel. Az Egyesült Királyság a koronavírus miatt üzleti tevékenységüket szüneteltető vállalkozásokat támogató hitelprogram (Coronavirus Business Interruption Loan Scheme) keretében, garanciák és kombinált támogatások formájában likviditási támogatást tett elérhetővé a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára egy adott árbevételi küszöbérték alatt, az üzleti pénzügyi termékek széles skálájának – például rulírozó hiteleszközök és egyéb termékek, többek között határidős hitelek – felhasználásával. Emellett valamennyi tevékenységi ágazat számára elérhetővé tettek egy általános rendszert, amely likviditást biztosít a kkv-k, de a nagyobb vállalkozások számára is, és amely beruházási támogatást is magában foglalhat. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját.

                  (18)

                  A Covid19-világjárvány rámutatott az Egyesült Királyság egészségügyi rendszereinek hiányosságaira az ilyen járványokra történő reagálásra való felkészültség és a reagálási kapacitások terén, különösen a létesítmények, a személyzet és a tárgyi eszközök tekintetében. Ennek következtében az Egyesült Királyságban ideiglenes szükségkórházakat hoztak létre a Covid19-betegek számára. Az ország gyártóiparát felkérték a gyártósorok módosítására, hogy a várható kereslet fedezése érdekében sürgősen gyártson további orvostechnikai felszereléseket, például lélegeztetőgépeket. A Covid19-válság tovább súlyosbította az egészségügyi dolgozók már korábban is fennálló hiányát. A hasonló válságok jövőbeli kezelése az Egyesült Királyság egészségügyi rendszereibe történő beruházásokat tesz szükségessé az ország egészében, ideértve a hatékony és megfelelően finanszírozott népegészségügyi intézkedéseket is. Ezeknek a beruházásoknak arra kell irányulniuk, hogy biztosítsák a szükséges felszerelést, létesítményeket és szakképzett munkaerőt, valamint hogy a Covid19-ben vagy hasonló fertőző betegségekben szenvedő betegek ellátása mellett minden szokásos egészségügyi szolgáltatást biztosítani tudjanak a várhatóan szükséges volumenben.

                  (19)

                  A jelenlegi válság valószínűleg nagyobb hatást gyakorol majd a legkiszolgáltatottabbakra, súlyosbítva a szegénységet. A szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázata már a válság előtt is nőtt, a rekordalacsony munkanélküliség ellenére. A dolgozói szegénység és a gyermekszegénység szintén magas. A jóléti kiadások csökkentése és a reformok alááshatják az Egyesült Királyság adó- és szociális ellátórendszerének erőteljes szegénységcsökkentő hatását. Szükség lenne a legkiszolgáltatottabbak – köztük a szegénységben élő gyermekek – támogatásának megerősítésére, különös tekintettel arra, hogy a válság várhatóan tovább fogja növelni a jövedelmi egyenlőtlenségeket.

                  (20)

                  A munkatermelékenységi teljesítmény javítása továbbra is komoly kihívást jelent az Egyesült Királyság számára. A munkaórákra lebontott kibocsátás jelentősen alacsonyabb az Egyesült Királyságban, mint a legtöbb fejlett gazdaságban, és alig haladja meg a pénzügyi válság előtti szintet. A GDP növekedését a foglalkoztatás növekedése vezérelte, és a közelmúltban gyakorlatilag nem nőtt a termelékenység. A szűk munkaerőpiac ellenére az Egyesült Királyság munkatermelékenysége 2018 eleje óta alapvetően stagnál. A reálbérek növekedése szintén lassú maradt. Az Egyesült Királyság számos része viszonylag szegény, és aránylag alacsony a készségekbe és az infrastruktúrába történő beruházások szintje. A rosszul fizetett állásokban dolgozók szakmai előmeneteli kilátásainak korlátozottsága negatívan hat mind a termelékenységre, mind a szegénységre. Ezek a körülmények várhatóan fennmaradnak, sőt a Covid19-válság fényében még súlyosbodhatnak is. A jelenlegi világjárvány jelentős kihívások elé állítja az Egyesült Királyság oktatási és képzési rendszereit is, különösen a távoktatáshoz és a strukturált tanuláshoz való hozzáférés terén mutatkozó különbségek miatt. Következésképpen szükség lenne a termelékenység növelésére olyan, széles alapokon nyugvó problémák kezelése révén, mint a tárgyi eszközökbe, az infrastruktúrába és a kutatás-fejlesztésbe való beruházás alacsony szintje, valamint a készséghiányok, különösen az alap- és a műszaki készségek terén. Az Egyesült Királyság arra törekszik, hogy többet ruházzon be a kutatásba és az innovációba, és a gazdaság egészében javítsa a meglévő technológiák használatát.

                  (21)

                  A gazdaság helyreállásának elősegítése szempontjából fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az Egyesült Királyságban hosszú ideje tartós lakáshiány áll fenn. Kapacitáskorlátok vannak kialakulóban, miközben a lakásépítés továbbra is a becsült kereslet kielégítéséhez szükséges szint alatt van. Az új lakóingatlanok építéséhez rendelkezésre álló földterületek nagyságát és elhelyezkedését korlátozza a telekpiacok szigorú szabályozása, különösen a nagyobb városok és a nagyvárosok könyékén. Az építőipar továbbra is kulcsfontosságú a lakhatás, valamint a jövőbeli energiahatékonysági és éghajlat-politikai célkitűzések teljesítése szempontjából, bár a lakásállomány kora és lassú cserélődése akadályozza a háztartások által fűtésre használt energiamennyiség csökkenését. Több évtizedes állami alulfinanszírozottság után a kormány a közelmúltban kezdett el foglalkozni az infrastrukturális hiányosságokkal. Biztató előrelépés történt a megújuló energiaforrásokba történő beruházások terén, és jelentős kibocsátáscsökkentést értek el a villamosenergia-ágazatban. A klímasemlegesség irányába történő elmozdulás terén azonban továbbra is kihívások jelentkeznek a gazdaság egészében. Az Egyesült Királyság közúti, vasúti és légi közlekedési hálózatainak kihasználtsága közelít a kapacitás felső határához, ami hozzájárul a forgalmi torlódásokhoz és a légszennyezéshez. Az Egyesült Királyság arra törekszik, hogy vezető szerepet töltsön be a nulla kibocsátású járművek terén, de a vasúthálózat nagy része még nem villamosított. Bár az Egyesült Királyságban a teljes mértékben üvegszálas hálózatok általi lefedettség még mindig szerény, a teljes mértékben üvegszálas hálózatok piacán növekszik a verseny, mivel a kormány jelentősen növeli az üvegszálas hálózat kiépítéséhez nyújtott állami támogatást. A digitális infrastruktúrába történő effajta beruházásoknak azonban a digitális készségek javításával kell párosulniuk, mivel az Egyesült Királyság strukturális hiányosságokkal küzd az informatikai szaktudás terén.

                  (22)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és az európai szemeszter keretében való nyomon követésük az átmeneti időszak végéig folytatódni fog.

                  (23)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával az Egyesült Királyság hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez.

                  (24)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte az Egyesült Királyság gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években az Egyesült Királyságnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezeknek az Egyesült Királyság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását meg kell erősíteni.

                  (25)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy az Egyesült Királyság 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a válságot követő helyreállítás elősegítése érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg egészségügyi rendszerének rezilienciáját.

                  2.

                  Biztosítsa a szociális védelmi rendszer megfelelőségét és az ahhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy mindenkinek – különösen a válság által leginkább sújtottaknak – támogatást nyújtson.

                  3.

                  Mozdítsa elő az innovációt és támogassa a humántőke-fejlesztést. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a lakhatást, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedési infrastruktúrákat, valamint a nagy sebességű széles sávú hálózatokat.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

         (4)  HL C 301., 2019.9.5., 163. o.

         (5)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (6)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (7)  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.