                          RESTREINT UE
                    EUROPAI
                    BIZOTTSÁG
                                           Brüsszel, 12.2.2014
                                           COM(2014) 68 final
                                 Ajánlás
                       A TANÁCS HATÁROZATA
SOCAR által a DESFA felett gyakorolt irányítást szabályozó jogi keretről szóló, az
Európai Unió és Azerbajdzsán Köztársaság közötti megállapodásról folytatandó
           tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról
                                                        DECLASSILE
                                                        le 29 JUIN 2015
                            RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                          RESTREINT UE
                                               INDOKOLÁS
1.        AZ AJÁNLÁS HÁTTERE
1.1       Ezen ajánlás közvetlen indoka
Görögország szerkezetátalakítási tervével összefüggésben a Görög Köztársaság
eszközfejlesztési alapja (Hellenic Republic Asset Development Fund, a továbbiakban:
HRADF) privatizál egyes eszközöket, amelyek jelenleg a Görög Köztársaság tulajdonában
állnak. Ezen eszközök közé tartoznak a Hellenic Gas Transmission System Operator SA. (a
továbbiakban: DESFA), vagyis a görög földgázszállítási rendszer-üzemeltető azon
részvényei, amelyek jelenleg a HRADF révén a Görög Köztársaság tulajdonában állnak.
A HRADF Azerbajdzsán Köztársaság állami kőolajtársaságát (SOCAR) jelölte meg, mint
amely a DESFA-ra a legmegfelelőbb ajánlatot tette; a szóban forgó vállalkozás
Azerbajdzsánban honos és Azerbajdzsán Köztársaság irányítása alatt áll. A HRADF és a
SOCAR olyan részvény-adásvételi szerződést kíván kötni, amelynek értelmében - ha és
amennyiben maradéktalanul teljesülnek az előzetes feltételek1 - a szerződés létrejöttekor a
SOCAR 66%-os tőkerészesedést és szavazati jogot szerez a DESFA-ban (a továbbiakban:
 ügylet). Ezenkívül - tekintettel a SOCAR és a Görög Köztársaság közötti leendő részvény
adásvételi szerződés alapján a Görög Köztársaságot továbbra is megillető jogokra - a DESFA
 az részvény-adásvételi szerződés nyomán a SOCAR kizárólagos irányítása alá kerül.
 1.2       A hatályos szabályozási keret
 A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon
 kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv2
 (a továbbiakban: 2009/73/EK irányelv) rendelkezik a földgáz belső piacára vonatkozó közös
 szabályokról. Az irányelv lényegében azt a szabályozási keretet rögzíti, amely lehetővé teszi
 az uniós földgázpiacok teljes körű liberalizálását, különös tekintettel a földgáztermelésre és
 -ellátásra. Ugyanez az irányelv az értéklánc egyes nem liberalizált részeire irányadó közös
 szabályokat is megállapítja annak érdekében, hogy az értéklánc liberalizált részeiben egyenlő
 versenyfeltételek érvényesüljenek. Ez utóbbi kategóriába tartoznak azok a közös szabályok,
 amelyek egyes földgáz-infrastruktúrákra - köztük a földgázszállítási rendszerekre -, valamint
 azok tulajdonosaira és üzemeltetőire - így például az DESFA-ra - irányadók.
  A földgázszállítási rendszerekre vonatkozó közös szabályoknak része a 2009/73/EK irányelv
  9. cikke szerinti szétválasztási rendszer, amely azt hivatott biztosítani, hogy a szállítási
  rendszereket a tulajdonosaik upstream, illetve downstream érdekeltségeitől független módon
          Az előzetes feltételeknek része a 2009/73/EK irányelv 10. cikke és 11. cikke szerinti összefonódás
          ellenőrzési jóváhagyás és tanúsítás.
          HL L 211., 2009.8.14., 94. o.
                                                                            DECLASSIFIE
                                                      2                     je 29 JUIN 2015
                                           RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                        RESTREINT UE
üzemeltessék. A szállításirendszer-üzemeltetökre alkalmazandó közös szabályok betartásának
biztosítása érdekében a 2009/73/EK irányelv 10. cikke olyan, úgynevezett tanúsítási eljárásról
rendelkezik, amelynek révén a nemzeti energiaszabályozó hatóság ellenőrzi, hogy a
szállításirendszer-üzemeltető eleget tesz-e a 2009/73/EK irányelv 9. cikkében előírt
feltételeknek. Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető egy vagy több harmadik országbeli
jogalany (jogi személy) ellenőrzése alatt áll vagy fog állni, a 2009/73/EK irányelv 11. cikke
értelmében a tanúsítási eljárás során - a 2009/73/EK irányelv 9. cikkében foglaltaknak való
megfelelésen túlmenően - azt is bizonyítania kell, hogy a tanúsítás megadása nem
veszélyezteti az érintett tagállam és az Európai Unió energiaellátásának biztonságát,
figyelembe véve többek között az Európai Unió azon jogait és kötelezettségeit, amelyek a
nemzetközi jogból erednek, beleértve azokat az egy vagy több harmadik országgal kötött
megállapodásokat is, amelyeknek az Európai Unió részes fele, és amelyek foglalkoznak az
ellátásbiztonság kérdésével.
A Bizottság véleményezi a nemzeti szabályozó hatóság tanúsítási határozattervezetét, majd a
szabályozó hatóság elfogadja a végleges határozatot, melynek nyomán kijelölhető a
 szállításirendszer-üzemeltető.
 1.3        A szabályozási keret alkalmazása a jelen esetre
 A 2009/73/EK irányelv 9. cikke rögzíti a szétválasztás alapelveit, melyekből következően a
 szállítási rendszer felett irányítást gyakorló jogalanyok (jogi személyek) sem közvetlenül, sem
 közvetve nem gyakorolhatnak irányítást földgáz-, illetve villamosenergia-termelési vagy
 -ellátási feladatot betöltő vállalkozások felett is. Márpedig a SOCAR egy többek között
 földgáz-termeléssel és ellátással foglalkozó gazdasági társaság.
 A 9. cikk ugyanakkor alternatív szétválasztási modellek alkalmazását is lehetővé teszi,
 feltéve, hogy teljesülnek a 9. cikk (8) bekezdésében előírt feltételek - ahogy a DESFA
 esetében teljesülnek is. A DESFA tehát a 2009/73/EK irányelv IV. fejezetében foglalt
 szétválasztási feltételek alkalmazását tervezi, vagyis az úgynevezett független
 szállításirendszer-üzemeltetői modellt kívánja alkalmazni. E modell alkalmazása azt jelenti,
 hogy a SOCAR, bár földgáztermeléssel és -ellátással is foglalkozik, mégis megszerezheti a
 DESFA feletti irányítást, feltéve, hogy a tanúsítási eljárás során bizonyítást nyer, hogy a
 független szállításirendszer-üzemeltetői modell valamennyi feltételét teljesíti és teljesíteni is
 fogja mindaddig, amíg a DESFA a tulajdonában van.
  A 2009/73/EK irányelv 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a szállításirendszer
  üzemeltetők kötelesek a nemzeti szabályozó hatóságnak bejelenteni minden olyan tervezett
  ügyletet, amely miatt szükségessé válhat a 9. cikk követelményeinek való megfelelésük
  újraértékelése. Márpedig az a tervezett ügylet, melynek révén a SOCAR megszerzi a DESFA
  feletti irányítást, szükségessé teszi különösen annak újraértékelését, hogy a DESFA megfelel-
  e a független szállításirendszer-üzemeltetői modell valamennyi feltételének.
                                                                          BECLASSIFIE
                                                                          ļe   29 JUIN 2015
                                                   3
                                        RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                      RESTREINT UE
A SOCAR Azerbajdzsán Köztársaságban honos és Azerbajdzsán Köztársaság tulajdonában
áll. Ilyen esetekben a 2009/73/EK irányelv 11. cikke értelmében a nemzeti hatóság (all. cikk
(4) bekezdése alapján) és a Bizottság (all. cikk (7) bekezdése alapján) nemcsak azt értékeli,
hogy a szállításirendszer-üzemeltető megfelel-e a 9. cikkben foglaltaknak, hanem azt is, hogy
a tanúsítás megadása veszélyezteti-e az érintett tagállam és az Európai Unió
energiaellátásának biztonságát.
A 11. cikk értelmében a tanúsítást meg kell tagadni, amennyiben nem nyert bizonyítást, hogy
a harmadik országbeli személy által szerzett irányítás nem veszélyezteti az érintett tagállam és
az Európai Unió energiaellátásának biztonságát. E kérdés mérlegelésekor a nemzeti
szabályozó hatóság és a Bizottság figyelembe veszi az Európai Uniónak a szóban forgó
harmadik országgal kapcsolatos azon jogait és kötelezettségeit, amelyek a nemzetközi jogból
erednek, beleértve azokat az egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodásokat is,
amelyeknek az Európai Unió részes fele, és amelyek foglalkoznak az ellátásbiztonság
kérdésével.
A 2009/73/EK irányelv (22) preambulumbekezdése további pontosítással szolgál: ,Az
energiaellátás biztonsága a közbiztonság alapvető eleme, ezért elválaszthatatlanul kötődik a
 belső gázpiac hatékony működéséhez és a tagállamok elszigetelt gázpiacainak
 integrációjához. [...] A működő, nyílt földgázpiacok, főként a hálózatok és a földgázellátáshoz
 kapcsolódó egyéb eszközök elengedhetetlenek a közbiztonság [...] szempontjából. Harmadik
 országokból származó személyek számára ezért csak akkor lehet engedélyezni valamely
 szállítási rendszer vagy szállításirendszer-üzemeltető irányítását, ha megfelelnek a tényleges
 elkülönítés Közösségen belül alkalmazandó követelményeinek. A Közösség nemzetközi
 kötelezettségeinek sérelme nélkül, a Közösség úgy ítéli meg, hogy a földgázszállítási
 rendszerek ágazata igen fontos a Közösség számára, és ezért a Közösség energiaellátása
 biztonságának megőrzése szempontjából kiegészítő biztosítékokra van szükség a Közösség
 közrendje és közbiztonsága, valamint az Unió polgárainak jóléte elleni fenyegetések
 elkerülése érdekében. A Közösség energiaellátásának biztonságához értékelni kell
  mindenekelőtt a hálózat működésének függetlenségét, a Közösségnek és az egyes
  tagállamoknak a harmadik országokból származó energiaellátástól való függése mértékét,
  valamint egy adott harmadik országban a belföldi és nemzetközi energiakereskedelem és
  energiaügyi beruházások kezelését. Az ellátás biztonságát ezért minden egyes eset tényleges
  körülményei, valamint a nemzetközi jogból - különösen a Közösség és az érintett harmadik
  ország közötti nemzetközi megállapodásokból - eredő jogok és kötelezettségek alapján kell
  értékelni. A Bizottság adott esetben nyújtson be ajánlásokat a Közösség energiaellátásának
  biztonságával foglalkozó, harmadik országokkal kötendő megállapodásokról szóló
  tárgyalásokra vagy a megtárgyalandó kérdéseknek az ezen harmadik államokkal folytatott
  más tárgyalások keretében történő megvitatására."
                                                                   DECLASSIFIE
                                                                   le   29 JUIN 2015
                                                                                -
                                                 4                             '
                                      RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                          RESTREINT UE
Jelenleg nem létezik olyan megállapodás egyrészről Azerbajdzsán Köztársaság, másrészről az
Európai Unió, illetve Görögország között, amely foglalkozna az energiaellátás biztonságának
kérdésével3.
1.4       A kormányközi megállapodással orvosolandó aggályok
A DESFA tulajdonában és üzemeltetésében áll Görögország földgázszállítási hálózata, e
szállítási hálózatnak a szomszédos országokkal - köztük Törökországgal és Bulgáriával -
való összeköttetései, valamint a revithuszai LNG-terminál. Ezenkívül a jövőben lehetséges
lesz és már tervbe is van véve a DESFA földgázszállítási hálózatának összekapcsolása más
olyan infrastruktúrákkal, amelyek a Görögországba, más uniós tagállamokba és az
Energiaközösség más tagországaiba irányuló földgázszállítás szempontjából lényegesek.
Ennek kapcsán érdemes utalni a tervbe vett transzadriai földgázvezetékre - amely a DESFA
szállítási hálózatát Olaszországgal és Albániával fogja összekötni, valamint meg fogja
erősíteni a Törökországgal való összeköttetést -, illetve a tervezés korábbi szakaszaiban lévő
rendszerösszekötőkre, például a görög-bolgár rendszerösszekötőre. Ezek az összeköttetések
egyrészt érintik az Európai Unió és az Energiaközösség azon tagjait, amelyek közvetlen
összeköttetésben állnak a DESFA hálózatával, másrészt azokat az országokat is, amelyek ezen
 országokon keresztül jutnak vagy juthatnak földgázhoz, például az uniós tagállamok közül
 Romániát és Magyarországot, illetve az Energiaközösség egyes tagországait.
 A DESFA tehát központi szerepet játszik a földgáznak az Európai Unióba való importjában,
 valamint az Európai Unió és az Energiaközösség más tagállamaiba való elszállításában,
 vagyis olyan stratégiai jelentőségű eszköz, amely érinti az Európai Unió energiaellátásának
 biztonságát.
 Törökországgal fennálló összeköttetése révén Görögország az Azerbajdzsánban termelt
 földgáznak, így a SOCAR által termelt földgáznak is az egyetlen belépési pontja az Európai
 Unióba. A tervezett transzadriai földgázvezeték és upstream összeköttetések révén az
 eddiginél lényegesen több azeri földgázt lehet majd importálni az Európai Unióba. A DESFA
 hálózatának köszönhetően azonban más forrásokból is importálható gáz, például orosz
 földgáz (Bulgárián keresztül), LNG (a revithuszai LNG-terminálon keresztül) és a jövőben (a
 transzadriai földgázvezetéken keresztül, amely várhatóan módot ad majd a kereskedelmi és
 fizikai értelemben vett ellenirányú áramlásra) az Olaszországban beszerezhető, különféle
 forrásokból származó földgáz is.
         A meglévő jogi aktusok a következők: i. a beruházások kölcsönös előmozdításáról és védelméről szóló,
         a Görög Köztársaság és Azerbajdzsán Köztársaság között létrejött megállapodás (aláírva: 2004. június
         21., hatályba lépett: 2006. szeptember 3.), valamint ii. az egyrészről az Európai Közösségek és azok
         tagállamai, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési
          megállapodás (aláírva: 2004. május 18., hatályba lépett: 2005. november 1.). Ezek egyikének hatálya
         sem terjed ki a kormányközi megállapodás tervezett tárgyára.
                                                                           DECLASSIFIE
                                                       5                   j e 29 JUIN 2015
                                          RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                           RESTREINT UE
.Elvben a 2009/73/EK irányelvben foglalt szétválasztási szabályok biztosítják a szállítási
rendszer üzemeltetésének a kapcsolódó vállalkozások termelési és ellátási érdekeitől való
függetlenségét, ám a harmadik országokra vonatkozó rendelkezés további vizsgálatot ír elő
arra az esetre, ha a szállításirendszer-üzemeltető harmadik országbeli személy vagy
személyek ellenőrzése alatt áll. Az említett vizsgálat azt hivatott biztosítani, hogy ne kerüljön
veszélybe az érintett tagállam és az Európai Unió ellátásbiztonsága.
Jelen esetben többek között abból származhat ilyen veszély, ha:
(1)        Azerbajdzsán Köztársaság olyan jogszabályokat fogad el, amelyek a SOCAR vagy a
           DESFA számára lehetetlenné teszik vagy megnehezítik a harmadik
           energiacsomagban vagy más uniós szabályozásban4 előírt követelmények, illetve a
           Szerződés szerinti kötelezettségek teljesítését, mivel jogbizonytalanságot
           eredményeznek, vagy kollízióhoz vezetnek az azeri és az uniós jog között;
 (2)       olyan jogbizonytalanság vagy jogi kollízió jön létre, amely jogsértés esetén
           megnehezíti vagy lehetetlenné teszi a tényleges - többek az uniós
           energiaszabályozók általi vagy uniós bíróságok előtti - jogérvényesítést;
 (3)       Azerbajdzsán Köztársaság olyan módon gyakorolja a SOCAR-hoz kapcsolódó
           tulajdonosi jogait, amelynek következtében a SOCAR vagy a DESFA a harmadik
           energiacsomag követelményeivel, más vonatkozó uniós szabályozással vagy a
           Szerződés szerinti kötelezettségeivel ellentétesen jár el;
 (4)       Azerbajdzsán Köztársaság olyan lépéseket - például az Európai Unió
           földgázellátásával vagy annak feltételeivel kapcsolatos intézkedéseket - tesz vagy
           helyez kilátásba, amelyekkel közvetve vagy közvetlenül megtorolja az uniós jognak
           a SOCAR-ral vagy a DESFA-val szembeni érvényesítését.
 1.5       A kormányközi megállapodás szükségessége
 A fentebb taglalt lehetséges veszélyekre való tekintettel kormányközi megállapodás
 megkötésére van szükség ahhoz, hogy a 2009/73/EK irányelv 11. cikke alapján sor
  kerülhessen a DESFA tanúsítására, olyan független szállításirendszer-üzemeltetőről lévén szó,
  amely a SOCAR révén Azerbajdzsán Köztársaság ellenőrzése alatt áll. A kormányközi
  megállapodás azt hivatott nemzetközi jogilag kényszerítő erejű megállapodásként elérni, hogy
  Azerbajdzsán Köztársaság mint a DESFA tulajdonképpeni tulajdonosa szuverén államként és
  a SOCAR-hoz kapcsolódó tulajdonosi jogai gyakorlásakor az uniós szabályozási kerettel
  teljes összhangban járjon el5.
          Például az adatfeldolgozást és a kritikus infrastruktúra védelmét illetően.
          Más jogi eszközökkel hasonló feltételek róhatók - amennyiben értelmezhetők - a SOCAR-ra a tanúsítás
          előfeltételeként.                                                    _
                                                                              DECLASSIFIE
                                                                              le 29 JUIN 2015
                                            RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                        RESTREINT UE
A javasolt tanácsi határozat célja, hogy intézkedések történjenek „a Közösség közrendje és
közbiztonsága, valamint az Unió polgárainak jóléte elleni fenyegetések elkerülése
érdekében"6. A javasolt intézkedés tehát minden olyan negatív hatás megelőzésére irányul,
amely a SOCAR-nak a DESFA-ban történő tulajdonszerzéséből származhat.
2.       AZ AJÁNLÁS JOGI ELEMEI
2.1      Az Európai Unió hatásköre a kormányközi megállapodás megkötéséhez
A javasolt kormányközi megállapodás tárgya teljes egészében a belső közös szabályok
hatálya alá tartozik:
(1)      A 2009/73/EK irányelv a harmadik energiacsomaghoz tartozik. Az irányelv közös
         szabályokat állapít meg általában a földgázpiacokra, és különösen a
         szállításirendszer-üzemeltetőkre vonatkozóan.
         A 2009/73/EK irányelv általánosságban meghatározza az uniós földgázpiacok
         működésére - így többek között a közszolgáltatási kötelezettségekre, a piaci
         hozzáférés engedélyezésére, a szállításirendszer-üzemeltetők és az elosztórendszer
         üzemeltetők szétválasztására, az új infrastruktúrákra, a piacnyitásra, a piaci szereplők
         szabályozói felügyeletére, jogaira és kötelezettségeire -, valamint a
          szállításirendszer-üzemeltetőkre - például a szétválasztásra, a harmadik felek
          hozzáférésére és a hálózati beruházásokra - irányadó szabályozási keretet.
          A szállításirendszer-üzemeltetők szétválasztásának konkrét kérdését illetően a
          2009/73/EK irányelv 9. cikke, 14-16. cikke és IV. fejezete (17-23. cikke) rögzíti a
          szétválasztási szabályok alkalmazásának részletes feltételeit. Ezenkívül a
          2009/73/EK irányelv 10. cikke rögzíti a szétválasztási szabályok betartását biztosító
          tanúsítási eljárást. A 11. cikk értelmében további eljárást kell alkalmazni akkor, ha a
          hálózatnak harmadik országbeli jogalany a tulajdonosa, és értékelni kell, hogy a
          tanúsítás megadása veszélyezteti-e az ellátásbiztonságot.
 (2)      A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK
          rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai
          parlamenti és tanácsi rendelet7 (a továbbiakban: földgázrendelet) 8. cikkének (6)
          bekezdése a szállításirendszer-üzemeltetők működésének számos vetületét
          részletesen szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzatok elfogadását írja elő, 3.
          cikke pedig a tanúsítási eljárásról rendelkezik.
 (3)       Az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint
          védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i
         A 2009/73/EK irányelv (22) preambulumbekezdése
         HL L 211., 2009.8.14., 36. o.
                                                                 DECLASSILE
                                                                 le 29 JUIN 2015
                                                  7
                                        RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                           RESTREINT UE
          2008/114/EK tanácsi irányelv8 (a továbbiakban: 2008/114/EK irányelv) rögzíti a
          kritikus energiainfrastruktúra védelmét szolgáló intézkedésekre vonatkozó közös
          szabályokat.
Mivel a tervezett kormányközi megállapodás tárgya a belső közös szabályok hatálya alá
tartozik - márpedig ez a kritériuma annak, hogy az Európai Unió az EUMSZ 3. cikke (2)
bekezdése alapján, a Bíróság által az ERTA-ügyben hozott ítéletben9 adott értelmezéssel is
összhangban kizárólagos hatáskörrel rendelkezzen egy nemzetközi megállapodás
megkötéséhez -az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy
Azerbajdzsán Köztársasággal kormányközi megállapodást kössön annak biztosítása céljából,
hogy ez utóbbi fél - szuverén államként és a SOCAR-hoz kapcsolódó tulajdonosi jogai
gyakorlásakor - a földgázpiacokra irányadó uniós szabályozási kerettel teljes összhangban
járjon el.
Ezenkívül a kormányközi megállapodás javasolt tartalmának az a célja, hogy biztosítsa az
uniós szabályozási keret megfelelő alkalmazását és érvényre juttathatóságát az Európai
Unióban. A nemzetközi megállapodás megkötése tehát szükségesnek tekinthető ahhoz, hogy
az Európai Unió gyakorolhassa belső hatásköreit, ami az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése
alapján szintén alátámasztja, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a
 nemzetközi megállapodás megkötéséhez.
 2.2       A javasolt kormányközi megállapodás tartalma
 A kormányközi megállapodásnak biztosítékokat kell tartalmaznia Azerbajdzsán Köztársaság
 részéről a következőkre nézve:
 (1)       a SOCAR-nak a DESFA-beli tulajdonjoga kizárólag az uniós jog és a görög jog
           hatálya alá tartozik;
 (2)       Azerbajdzsán Köztársaság elfogadja, hogy az uniós bíróságok kizárólagos
           joghatósággal rendelkeznek a szétválasztási szabályoknak, valamint a görög és az
           uniós jogból eredő egyéb szabályozási jogoknak és kötelezettségeknek a DESFA-ra
           való alkalmazását illetően;
 (3)       Azerbajdzsán Köztársaság nem fogadhat el olyan, a SOCAR-t vagy a SOCAR feletti
           ellenőrzés Azerbajdzsán Köztársaság általi gyakorlását érintő jogszabályt, amelynek
           következtében a SOCAR vagy a DESFA nem teljesíti az uniós jog szerinti -
           különösen a nemzeti szabályozó hatóságot az uniós jog alapján megillető, a DESFA
         HL L 345., 2008.12.23., 75-82. o.
         A közúti fuvarozásról szóló európai megállapodást érintő 22-70. sz. Bizottság kontra Tanács ügyben
         hozott ítélet [1971] EBHT 263.. Lásd még a C-471/98 sz. Bizottság kontra Belgium („nyitott égbolt")
         ügyben hozott ítéletet, a Luganói Egyezményre vonatkozó 1/03. sz. vélemény 116. és azt követő
         pontjait [2006] EBHT 1150., valamint a C-45/07. sz. Bizottság kontra Görögország ügyben 2009.
         február 12-én hozott ítélet 16. és 17. pontját.
                                                                          DECLASSIFIE
                                                         8                le 29 JUIN 2015
                                            RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                    RESTREINT UE
        és a SOCAR jogi kötelezettségeinek nyomon követését és érvényre juttatását
        szolgáló hatáskörök gyakorlásához kapcsolódó - kötelezettségeit,
(4)     Azerbajdzsán Köztársaság az Európai Unió részére történő földgázszállítást, illetve
        annak feltételeit nem teszi függővé a görög vagy az uniós jognak a DESFA-ra való
        alkalmazásához kapcsolódó kérdésektől, és erre sem a SOCAR-nak nem ad
        lehetőséget, sem maga nem törekszik;
(5)     Azerbajdzsán Köztársaság teljes mértékben tiszteletben tartja a DESFA-ra
        alkalmazandó uniós és görög jogot - beleértve az uniós belső piaci szabályokat,
        valamint az adatfeldolgozásra és a kritikus infrastruktúra védelmére vonatkozó uniós
        szabályozást is -, és biztosítja annak teljes körű betartását.
3.      KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javasolt intézkedésnek nincs költségvetési vonzata.
                                                                   DECLASSINE
                                                                  le 29 JUIN 2015
                                                 9
                                    RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                     RESTREINT UE
                                             Ajánlás
                                 A TANÁCS HATÁROZATA
   a SOCAR által a DESFA felett gyakorolt irányítást szabályozó jogi keretről szóló, az
     Európai Unió és Azerbajdzsán Köztársaság közötti megállapodásról folytatandó
                     tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 218. cikke (3)
és (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       Azerbajdzsán Köztársaság állami kőolajtársasága (SOCAR), amely egy
          Azerbajdzsánban honos és Azerbajdzsán Köztársaság irányítása alatt álló
          vállalkozás, meg kívánja szerezni a Hellenic Gas Transmission System Operator S.A.
          (DESFA), vagyis a görög földgázszállítási rendszerüzemeltető feletti irányítást.
(2)       A 73/2009/EK irányelv 11. cikke értelmében ilyen esetben meg kell győződni arról,
          hogy az Európai Unió energiaellátása nem kerül veszélybe azáltal, hogy a szállítási
          rendszer tulajdonosa vagy üzemeltetője harmadik országbeli vagy harmadik
          országbeli illetőségű személy vagy személyek irányítása alá kerül.
 (3)      Jelen esetben a tények arra utalnak, hogy i. a DESFA által üzemeltetett hálózat az
          Európai Unió energiaellátásának biztonságát érintő, stratégiai jelentőségű eszköz,
          valamint ii. Azerbajdzsán Köztársaság és a SOCAR egyes stratégiai érdekei
          nincsenek szükségképpen összhangban a földgázszállító hálózatokra alkalmazandó
          uniós szabályozással. Ez olyan aggályokat vet fel az energiaellátás biztonságát
          illetően, amelyeket orvosolni kell.
 (4)      A DESFA a SOCAR révén végeredményben Azerbajdzsán Köztársaság irányítása
          alá fog kerülni, az aggályok orvoslására tehát egy kormányközi megállapodás a
           megfelelő eszköz.
 (5)       A kormányközi megállapodás tárgya teljes egészében az uniós szabályozás hatálya
           alá tartozik. Ezenkívül a nemzetközi megállapodás szükséges ahhoz, hogy az
           Európai Unió gyakorolhassa belső hatáskörét. Következésképpen a szóban forgó
           kormányközi megállapodás megkötése az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
           tartozik.
 (6)       Ezért tárgyalásokat kell kezdeni egy, a SOCAR által a DESFA felett gyakorolt
           irányítást szabályozó jogi keretről szóló, az Európai Unió és Azerbajdzsán
           Köztársaság között létrejövő kormányközi megállapodás megkötéséről azzal a céllal,
           hogy a szándékolt tulajdonszerzés ne veszélyeztesse az Európai Unió
           energiaellátásának biztonságát,
                                                                     DECLASSIFIE
                                                io
                                                                     le 29 JUIN 2015
                                     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                    RESTREINT UE
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                             1. cikk
A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat
folytasson a SOCAR által a DESFA felett gyakorolt irányítást szabályozó jogi keretről szóló,
az Európai Unió és Azerbajdzsán Köztársaság közötti megállapodásról.
                                             2. cikk
A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.
                                             3. cikk
A tárgyalásokat a különbizottságként eljáró [to be inserted by the Council]-val/-vel
konzultálva kell lefolytatni.
                                             4. cikk
Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.
 Kelt Brüsszelben, -án/-én
                                              a Tanács részéről
                                              [...]
                                              az elnök
                                                                DECLASSIFIE
                                                                le 2 9 JUIN 2015
                                                11
                                    RESTREINT UE
 ---documentbreak---                                 RESTREINT UE
                         EUROPAI
                         BIZOTTSÁG
                                                   Brüsszel, 2014.2.12.
                                                   COM(2014) 68 final
                                                   ANNEX 1
                                      MELLÉKLET
                                      a következőhöz:
   Ajánlás - A TANÁCS HATÁROZATA a SOCAR által a DESFA felett gyakorolt
irányítást szabályozó jogi keretről szóló, az Európai Unió és Azerbajdzsán Köztársaság
       közötti megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozó
                                     felhatalmazásról
                                                            DECLASSĪFIE
                                                           le 2 9 JUIN 2015
                                 RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                      RESTREINT UE
TÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK A SOCAR ÁLTAL A DESFA FELETT GYAKOROLT IRÁNYÍTÁST
SZABÁLYOZÓ JOGI KERETRŐL SZÓLÓ, AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZERBAJDZSÁN KÖZTÁRSASÁG
KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁSHOZ
A megállapodásnak biztosítania kell, hogy:
a SOCAR és Azerbajdzsán Köztársaság által a DESFA felett gyakorolt irányítás nem veszélyezteti az
Európai Unió energiaellátásának biztonságát, mégpedig a következők révén:
(1)      annak biztosítása, hogy a DESFA-ra alkalmazandó uniós és görög jog, valamint
         annak minden későbbi módosítása teljes egészében alkalmazásra kerüljön; továbbá
(2)      azt maradéktalanul érvényesíteni lehessen a DESFA-val, a SOCAR-ral és
         Azerbajdzsán Köztársasággal szemben.
                                                              DECLASSIFIE
                                                              le 29 JUIN 2015
                                      RESTREINT UE


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0839(01)

Ajánlás a Tanács határozata Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról  /* COM/2007/0839 végleges - CNS 2007/0283 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.12.2007COM(2007) 839 végleges2007/0283 (CNS)AjánlásA TANÁCS HATÁROZATABulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATABulgária és Románia csatlakozási okmánya I. mellékletének módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSBulgária és Románia 2005. évi csatlakozási okmánya[1] egyszerűsített rendszert vezetett be Bulgáriának és Romániának a tagállamok által az EU-Szerződés 34. (korábbi K.3.) cikke vagy az EK-Szerződés 293. cikke alapján megkötött egyezményekhez (és jegyzőkönyvekhez) történő csatlakozására. Ezért az ezen egyezményekhez való csatlakozáshoz a korábbiakkal ellentétben nem szükséges külön jegyzőkönyveket megtárgyalni és megkötni (ez a 27 tagállam általi ratifikációt vonná maga után): a csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése ugyanis előírja, hogy Bulgária és Románia az egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez egyszerűen a csatlakozási okmány alapján csatlakozik.A csatlakozási okmány 3. cikkének (3) és (4) bekezdése ezért előírja, hogy a Tanács határozatot fogad el, amelyben meghatározza ezen egyezmények Bulgária és Románia vonatkozásában történő hatálybalépésének időpontját, és elvégzi ezen egyezményeknek a két új tagállam csatlakozása miatt szükséges megfelelő kiigazításait (ez legalábbis az egyezmények bolgár és román nyelvű, ezáltal egyaránt hiteles változatának elfogadását jelenti). A Tanács a Bizottság ajánlására, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően jár el.A csatlakozási okmány I. melléklete tartalmazza az érintett egyezmények és jegyzőkönyvek listáját.A lista tartalmazza a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i 90/436/EGK egyezményt (az úgynevezett választottbírósági egyezményt), az Ausztriának, Finnországnak és Svédországnak a választottbírósági egyezményhez való csatlakozásáról szóló 1995. december 21-i egyezményt, valamint a választottbírósági egyezményt módosító 1999. május 25-i jegyzőkönyvet.A Bulgária és Románia uniós csatlakozását megelőző időszakban, 2004. december 8-án a tagállamok egyezményt írtak alá a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia választottbírósági egyezményhez történő csatlakozásáról.Ennélfogva indokolt rendelkezni Bulgáriának és Romániának a 2004. december 8-i egyezménnyel módosított választottbírósági egyezményhez történő csatlakozásáról, és az egyezményt fel kell venni a csatlakozási okmány I. mellékletébe. E célból a Bizottság a csatlakozási okmány 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban javaslatot készített elő tanácsi határozatra, amely a tíz új tagállamnak a 90/436/EGK egyezményhez való csatlakozásáról szóló 2004. december 8-i egyezményével egészíti ki a listát.A Bizottság tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásának célja, hogy a csatlakozási okmány 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégezze a Bulgáriának és Romániának a fent említett egyezményhez történő csatlakozásával szükségessé vált kiigazításokat.2007/0283 (CNS)AjánlásA TANÁCS HATÁROZATABulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],mivel:(1) A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i 90/436/EGK egyezményt[4] (a továbbiakban választottbírósági egyezményt) 1990. július 23-án írták alá Brüsszelben, és 1995. január 1-jén lépett hatályba.(2) A választottbírósági egyezményt egy jegyzőkönyv[5] módosította, amelyet 1999. május 25-én írtak alá, és amely 2004. november 1-jén lépett hatályba.(3) Ausztria, Finnország és Svédország egy 1995. december 21-én aláírt egyezményben[6] csatlakozott a választottbírósági egyezményhez.(4) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia egy 2004. december 8-án aláírt egyezményben[7] csatlakozott a választottbírósági egyezményhez.(5) A 2005. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy Bulgária és Románia csatlakozik a csatlakozási okmány I. mellékletében felsorolt, a tagállamok által aláírt egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez, beleértve a választottbírósági egyezményt is. Ezek Bulgária és Románia tekintetében a Tanács által meghatározott időpontban lépének hatályba.(6) A 2005. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács minden, a fent említett egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez történő csatlakozás miatt szükségessé vált kiigazítást elvégez,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA választottbírósági egyezmény a következőképpen módosul:(1) A 2. cikk (2) bekezdésének a)–y) pontja helyébe a következő szöveg lép:„(i) Belgiumban:a) impôt des personnes physiques/personenbelastingb) impôt des sociétés/vennootschapsbelastingc) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelastingd) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouderse) taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelasting(ii) Bulgáriában:a) данък върху доходите на физическите лицаb) корпоративен данък(iii) a Cseh Köztársaságban:a) daň z příjmů fyzických osobb) daň z příjmů právnických osob(iv) Dániában:a) indkomstskat til statenb) den kommunale indkomstskatc) den amtskommunale indkomstskat(v) Németországban:a) Einkommensteuerb) Koerperschaftsteuerc) Gewerbesteuer, in so far as this tax is based on trading profits(vi) Észtországban:a) tulumaks(vii) Görögországban:a) foros eisodimatos fysikon prosoponb) foros eisodimatos nomikon prosoponc) eisfora yper ton epicheiriseon ydrefsis kai apochetefsis(viii) Spanyolországban:a) Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicasb) Impuesto sobre Sociedadesc) Impuesto sobre la Renta de no Residentes(ix) Franciaországban:a) impôt sur le revenub) impôt sur les sociétés(x) Írországban:a) Income Taxb) Corporation Tax(xi) Olaszországban:a) imposta sul reddito delle persone fisicheb) imposta sul reddito delle societàc) imposta regionale sulle attività produttive(xii) Cipruson:a) Φόρος Εισοδήματοςb) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίας(xiii) Lettországban:a) uzņēmumu ienākuma nodoklisb) iedzīvotāju ienākuma nodoklis(xiv) Litvániában:a) Gyventojų pajamų mokestisb) Pelno mokestis(xv) Luxemburgban:a) impôt sur le revenu des personnes physiquesb) impôt sur le revenu des collectivitésc) impôt commercial, in so far as this tax is based on trading profits(xvi) Magyarországon:a) személyi jövedelemadób) társasági adóc) osztalékadó(xvii) Máltán:a) taxxa fuq l-income(xviii) Hollandiában:a) inkomstenbelastingb) vennootschapsbelasting(xix) Ausztriában:a) Einkommensteuerb) Körperschaftsteuer(xx) Lengyelországban:a) podatek dochodowy od osób fizycznychb) podatek dochodowy od osób prawnych(xxi) Portugáliában:a) imposto sobre o rendimento das pessoas singularesb) imposto sobre o rendimento das pessoas colectivasc) derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas(xxii) Romániában:a) impozitul pe venitb) impozitul pe profitc) impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi(xxiii) Szlovéniában:a) dohodninab) davek od dobička pravnih oseb(xxiv) Szlovákiában:a) daň z príjmov právnických osôbb) daň z príjmov fyzických osôb(xxv) Finnországban:a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatternab) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfundc) kunnallisvero/kommunalskattend) kirkollisvero/kyrkoskattene) korkotulon lähdevero/källskatten å ränteinkomstf) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig(xxvi) Svédországban:a) statlig inkomstskattb) kupongskattc) kommunal inkomstskatt(xxvii) az Egyesült Királyságban:a) Income Taxb) Corporation Tax”.(2) A 3. cikk (1) bekezdése a következő francia bekezdésekkel egészül ki:-  „Bulgáriában:Министъра на финансите или негов упълномощен представител,-  Romániában:Agenţia Naţionala de Administrare Fiscala.”2. cikkAz 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel és az e határozattal módosított választottbírósági egyezmény bolgár és román nyelven készült és mellékletként e határozathoz csatolt szövege ugyanolyan feltételekkel hiteles, mint a választottbírósági egyezmény és a jegyzőkönyv többi nyelven készült szövege.3. cikkAz 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel és az e határozattal módosított választottbírósági egyezmény 2007. január 1-jén lép hatályba Bulgária, Románia és azon tagállamok között, ahol a választottbírósági egyezmény hatályban van. Bulgária, Románia és az összes többi tagállam között azon a napon lép hatályba, amikor a választottbírósági egyezmény az érintett tagállamokban hatályba lép.4. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök[…]MELLÉKLETAz 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel módosított, a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény bolgár és román nyelvű szövege.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATABulgária és Románia csatlakozási okmánya I. mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 3. cikke (6) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[8],mivel:(1) A 2005. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy Bulgária és Románia csatlakozzon az I. mellékletben felsorolt, a tagállamokkal kötött egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez.(2) Bulgária és Románia uniós csatlakozását megelőző időszakban, 2004. december 8-án a tagállamok egyezményt írtak alá a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez[9] (a továbbiakban: választottbírósági egyezmény) történő csatlakozásáról.(3) Indokolt rendelkezni Bulgáriának és Romániának a 2004. december 8-i egyezménnyel módosított választottbírósági egyezményhez történő csatlakozásáról. E célból az egyezményt fel kell venni a 2005. évi csatlakozási okmány I. mellékletébe,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 2005. évi csatlakozási okmány I. melléklete a következőképpen módosul:A 2. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:„- A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez történő csatlakozásáról szóló 2004. december 8-i egyezmény (HL C 160., 2005.6.30., 1. o.).”2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 157., 2005.6.21., 203. o.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL L 225., 1990.8.20., 10. o.[5] HL C 202., 1999.7.16., 1. o.[6] HL C 26., 1996.1.31., 1. o.[7] HL C 160., 2005.6.30., 1. o.[8] HL C […]., […]., […]. o.[9] HL L 225., 1990.8.20., 10. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.18.
            COM(2016) 66 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról

               INDOKOLÁS

               A mellékelt javaslat az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötését jóváhagyó tanácsi határozatra irányuló javaslat jogi eszköze.

               i.A jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlás.

               Ezt a javaslatot a következőkkel együtt terjesztik elő:

               ii.A jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat;

               iii.A jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat;

               A Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló csatlakozási okmányok értelmében a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz.

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 1998. május 25-én Brüsszelben aláírták (a megállapodás még nem lépett hatályba, megerősítése jelenleg is folyamatban van).

               A javasolt jegyzőkönyv a megállapodás szerződő feleként magában foglalja a Bolgár Köztársaságot, a Cseh Köztársaságot, az Észt Köztársaságot, a Horvát Köztársaságot, a Ciprusi Köztársaságot, a Lett Köztársaságot, a Litván Köztársaságot, Magyarországot, a Máltai Köztársaságot, a Lengyel Köztársaságot, Romániát, a Szlovén Köztársaságot és a Szlovák Köztársaságot, és kötelezi az Európai Uniót, hogy biztosítsa a megállapodás hiteles változatát angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven.

               A Bizottság kielégítőnek találta a tárgyalások eredményét, és felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötését jóváhagyó tanácsi határozatot.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság 2003. évi csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdésével, a Bolgár Köztársaság és Románia 2005. évi csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdésével, valamint a Horvát Köztársaság 2011. évi csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (a továbbiakban: a megállapodás) való csatlakozás jóváhagyása a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv formájában történik. A 2003., 2005., illetve 2011. évi csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a csatlakozásra egyszerűsített eljárás alkalmazandó, amely szerint a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és az érintett harmadik országok jegyzőkönyvet kötnek.

               (2)A Tanács 2003. december 8-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség és tagállamai nevében tárgyalást folytasson Türkmenisztánnal az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvről.

               (3)A Tanács 2006. október 23-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség és tagállamai nevében tárgyalást folytasson Türkmenisztánnal az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvről.

               (4)A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az érintett harmadik országokkal
                  1
                az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására való tekintettel történő kiigazításáról.

               (5)Jóvá kell hagyni a jegyzőkönyv Bizottság általi megkötését az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően.

               (4)A jegyzőkönyv aláírása és megkötése az Unió és tagállamai hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében külön eljárás tárgyát képezik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötése jóváhagyásra kerül.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták az aláírásáról szóló határozathoz.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).


                         RESTREINT UE
                 EUROPA
                  BLđJI ISÛG
                                         В1кж1 2D14.7.30.
                                         COVĶ2014) 493 final
                                pariás
                      ATANÁCS ΗΜΜίΟΖ&ΙΆ
Hx)№á^BkazQiqEÍ Шо és aUnéaaì fioetásaságMišitti             vissy;iiifittisi
 ireg^Dapodásm ircínyuló táqgyaláscfeíre^^lésércvďófelhQtalirBzásáml
                                   A
                                               DECLASSIFIED PART
                                               on    3 0 JAN 2015
                           RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
HU               on  3 0 JAN 2015  HU
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---            DECLASSIFIED PART
           on  3 0 JAN 2015
RESTREINT Ш
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 on 3 0 JAH 2015
HU                               HU
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
HU               on  3 0 JÄN 2015
    RESTREINT UE
 ---pagebreak--- RESTREINT UE
              DECLASSIFIED PART
              on  3 0 JAN 2015
      6
 RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                     RESTREINT UE
                                             Ajánlás
                                A TANÁCS HATÁROZATA
       Bizottságnak az Európai Unió és a Tunéziai Köztársaság közötti visszafogadási
         megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról
                                                A
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3)
és (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel tárgyalásokat kell kezdeni a Tunéziával való visszafogadási megállapodás megkötése
céljából,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                              1. cikk
 A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Unió nevében az Európai Unió és Tunézia
 közötti, nemzetközi visszafogadási megállapodásra irányuló tárgyalásokat folytasson.
                                              2. cikk
 A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.
                                              3. cikk
 A tárgyalásokat a Tanács integrációs, migrációs és kiutasítási munkacsoportjával konzultálva
 kell lefolytatni.
                                              4. cikk
 Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.
 Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
                                                                 DECLASSIFIED PART
                                                                 on    3 0 JAN 2015
                                                  7
                                     RESTREINT UE
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                  (not declassified)


title: Ajánlás: a Tanács határozata a lengyelországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/183/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                      Brüsszel, 11.6.2008
                                                      SEC(2008) 2011 végleges
                                           Ajánlás:
                                A TANÁCS HATÁROZATA
   a lengyelországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/183/EK határozat hatályon
                                      kívül helyezéséről
                                  (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                      INDOKOLÁS
   1.          HÁTTÉR
   A Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és
   meghatározza az annak felismerésére és megszüntetésére szolgáló eljárást. A túlzott hiány
   esetén követendő eljárást (EDP) tovább részletezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet1, amely
   a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése
   értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két
   kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiány túllépi-e a GDP
   3%-ának megfelelő referenciaértéket (kivéve, ha a hiány aránya jelentősen és folyamatosan
   csökken, és közelít a referenciaértékhez; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és
   átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósság túllépi-e a
   GDP 60%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az adóssághányad elegendő
   mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).
   A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel
   összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához
   kapcsolódó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi
   rendelet2 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és
   október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó
   változókra vonatkozó adatokat3. Ahogy az alábbi keretben olvasható, Lengyelország több más
   országhoz hasonlóan kihasználta a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló 2004.
   március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására vonatkozó átmeneti időszakot, így 2007
   márciusáig az 1999-es nyugdíjreform nettó költsége (jelenleg évente a GDP 2%-a) nélkül
   jelentette be a hiányra és az adósságra vonatkozó adatokat. Azóta a hiányra és az
   adósságállományra vonatkozó adatok bejelentése az Eurostat határozatával összhangban
   történik. Az ebben a dokumentumban idézett valamennyi számadat összhangban van az
   Eurostat határozatával, az ettől eltérő esetek külön említésre kerülnek.
                                       Keret: A nyugdíjrendszerek besorolása
   Általában egy ország nyugdíjrendszere különböző pillérekből áll, mint a felosztó-kiróvó vagy a
   fedezet nélküli, illetve a tőkefedezettel rendelkező rendszer; ezenkívül a nyugdíjrendszerek lehetnek
   ellátásalapú (DB) vagy járulékalapú (DC) rendszerek.
   Ha egy nyugdíjrendszer az állami szektorba tartozik, a rendszer keretében beszedett járulékok és a
   kifizetett ellátások állami bevételek és kiadások, és hozzájárulnak az államháztartás egyenlegéhez. Ha
   egy nyugdíjrendszer nem az állami szektor része, járulékai és ellátásai nem járulnak hozzá az
   államháztartás egyenlegéhez. Az ESA95 elszámolási szabályai értelmében az állami szektorba
   besorolt nyugdíjrendszerek azok, amelyeket a „költségvetés hoz létre, ellenőriz és finanszíroz”.
   2004. március 2-án az Eurostat tisztázta, hogy a tőkefedezeti, járulékalapú nyugdíjrendszerek nem
   teljesítik ezeket a kritériumokat, mert az ilyen rendszerek által kifizetett nyugdíjak i. elsősorban a
   pénzügyi piacok teljesítményétől függnek (vagyis nincsenek állami ellenőrzés alatt) és ii.
   finanszírozásuk nem állami tulajdonban levő tartalékokból történik. Még ha kötelezőek is, vagy állami
   1
             HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
             rendelet.
   2
             HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
             módosított rendelet.
   3
             Lengyelország legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon:
             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
HU                                                          2                                                    HU
 ---pagebreak---    irányítás alá tartoznak (például ha azokat is a felosztó-kiróvó rendszerért felelős állami intézmény
   irányítja) vagy ha a minimálnyugdíjat az állam garantálja, a tőkefedezeti, járulékalapú
   nyugdíjrendszerek nem sorolhatók be az állami rendszerek közé (*).
   E határozat végrehajtásához (**) egy 2007 tavaszán megszűnő (első bejelentés 2007-ben) átmeneti
   időszakot határoztak meg.
   (*) Eurostat News Release, 2004. március 2-i 30/2004 szám.
   (**) Eurostat News Release, 2004.szeptember 23-i 117/2004 szám.
   2004. május 12-én a Bizottság a 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés4 elfogadásával
   kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindítását Lengyelországgal
   szemben, a 2003-as, a GDP 4,1%-ának megfelelő államháztartási hiány (kizárva a
   nyugdíjreform költségeit) miatt. A Tanács 2004. július 5-én a Bizottság ajánlására
   megállapította5, hogy Lengyelországban a 104. cikk (6) bekezdése alapján túlzott hiány áll
   fenn. A tanácsi határozat megállapította, hogy a költségvetési hiányra és az államadósságra
   vonatkozó adatokat felfelé kell kiigazítani, amennyiben a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek
   besorolásáról szóló EUROSTAT-határozat értelmében a nyílt nyugdíjalapokat ki kell vonni a
   kormányzati szektorból (ld. a bekeretezett részt). Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság
   ajánlására a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat intézett
   Lengyelországhoz azzal a céllal, hogy a túlzott államháztartási hiányt legkésőbb 2007-re
   szüntesse meg6. A Tanács 2006. november 28-án a Bizottság ajánlására, a 104. cikk (8)
   bekezdésének megfelelően megállapította7, hogy a lengyel hatóságok által az adott időpontig
   tett intézkedések nem voltak megfelelőek. A Tanács a Bizottság ajánlására a 104. cikk (7)
   bekezdésének megfelelően 2007. február 27-én új ajánlást tett közzé.
   A Tanács a 104. cikk (7) bekezdése szerinti második ajánlásában azt ajánlotta, hogy
   Lengyelország hatóságai az eredeti határidőnek megfelelően, tehát 2007-re szüntessék meg a
   túlzott hiányt, és hiteles és fenntartható módon csökkentsék az államháztartási hiányt, és
   ennek érdekében 2006 és 2007 között biztosítsák a strukturális egyenleg (azaz a ciklikusan
   kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) GDP-
   arányosan legalább 0,5 százalékponttal történő javulását. A Tanács a lengyel hatóságok
   számára az e célra vezető eredményes intézkedések megtételére adott határidőt 2007.
   augusztus 27-ében állapította meg. A Tanács továbbá felkérte Lengyelországot, hogy a túlzott
   hiány megszüntetése után folytassa a GDP 1%-ának megfelelő strukturális hiányban
   meghatározott középtávú célra irányuló konszolidációt.
   4
             SEC(2004)826 végleges.
   5
             HL L 62., 2005.3.9., 18. o.
   6
             A Lengyelországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
             következő                                        weboldalon                              találhatók:
             http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
   7
             HL L 414., 2006.12.30., 81. o.
HU                                                            3                                                   HU
 ---pagebreak---    1. táblázat: A Tanács által 2007. február 27-én jóváhagyott kiigazítás
   Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában                                   2006                   2007
   Államháztartási egyenleg                                                −3,9           a hiány majdnem 38
   A strukturális egyenleg változása                                                          legalább +0,5
   p.m.: Reál-GDP növekedés (%)                                             5,4                    5,1
   Megjegyzés: Strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti
   intézkedések nélkül.
   Forrás: A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás és a Tanács véleménye a konvergenciaprogram 2006.
   novemberi aktualizálásáról, mindkettőt 2007. február 27-én fogadták el.
   2007. november 20-án, miután lejárt a tanácsi ajánlás nyomán intézkedések meghozatalára
   kiszabott határidő, a Bizottság a Tanácshoz szóló közleményt fogadott el, amelyben
   megállapította, hogy a Lengyelország által eddig az időpontig tett intézkedések összhangban
   voltak a Tanács ajánlásával. Miközben a Bizottság kifejezte aggályát a túlzott hiány
   megszüntetésének tartósságával kapcsolatban 2008-ban és 2009-ben, ebben a szakaszban nem
   ajánlott további lépéseket a túlzott hiány esetén követendő eljárásban9. A Tanács 2007.
   december 4-i ülésén egyetértett ezzel az értékeléssel. A Bizottság és a Tanács egyaránt
   felkérte a lengyel hatóságokat, hogy amint lehetséges, terjesszék elő a konvergenciaprogram
   aktualizálását, amely ismerteti a túlzott hiány tartós kiigazításával és a középtávú célkitűzés
   irányába történő előrelépéssel összhangban lévő, a parlamenti ciklus egészét lefedő középtávú
   költségvetési stratégiát. Az új programot 2008. március végén nyújtották be. A Bizottság
   ezzel a tanácsi határozatra irányuló ajánlással együtt ajánlást tesz a programról alkotott
   tanácsi véleményre.
   A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
   határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli
   meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
   2.         A HIÁNNYAL KAPCSOLATOS LEGÚJABB FEJLEMÉNYEK
   A Bizottság (Eurostat) által a Lengyelország 2008 áprilisa előtti jelentését követően
   szolgáltatott adatok szerint10, miután az államháztartási hiány 2003-ban a GDP 6,3%-a volt és
   ezzel elérte a csúcspontot, évente átlagosan több mint 1 százalékponttal csökkent, 2007-ben a
   GDP 2%-ára1112. Az eredmények a többletbevételt eredményező pozitív növekedésnek, és a
   8
            Ajánlásában a Tanács utalt a 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogramra, amely 2007-re a
            GDP 3,4%-át kitevő hiányt célzott meg, és amely „feltételezi, hogy a túlzott hiány esetén követendő
            eljárás 104. cikk (12) bekezdése szerinti megszüntetése céljából a Bizottság és a Tanács – a módosított
            1467/97/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban – figyelembe fogja venni az
            1999-es nyugdíjreformból eredő költségvetési terhek [a becslések szerint 2007-ben a GDP mintegy 2%-
            a] lineáris degresszív skála alapján számított hányadát, amely 2007-ben 60%. A Tanács emlékeztet
            arra, hogy ahhoz, hogy Lengyelország élhessen e rendelkezéssel, a hiánynak jelentős mértékben és
            folyamatosan csökkennie kellene, és a referenciaértékhez közeli szintre kellene érnie. Mivel a hiány
            2004–2006 között jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, a hiány 2007-es alakulása és az azt
            követő kilátások fogják eldönteni, hogy a rendelkezés alkalmazható-e Lengyelország vonatkozásában.”
   9
            SEC(2007)1543 végleges.
   10
            Eurostat News Release, 54. szám, 2008. április 18.
   11
            A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően
            vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Összességében az EU-tagállamokban a módosítások
            általában viszonylag kismértékűek és átlagban a nullától jelentéktelen eltérést mutatnak. Tekintettel a
HU                                                         4                                                        HU
 ---pagebreak---    kiadási tervek nem teljes körű végrehajtásának köszönhetően általában a kitűzött célnál
   jobbak voltak.
   2007-ben az államháztartási hiány a 2006. novemberi konvergenciaprogramban szereplő
   3,4%-os előrejelzéshez képest a GDP 2,0%-át tette ki. Ennek fő oka a reál és a nominális
   GDP-nek a 2006 novemberében feltételezettnél jóval magasabb növekedése volt, de a
   kiadásokat is visszafogták. Különösen a társaságok nagy nyereségessége tette lehetővé, hogy
   visszafogják a támogatások növekedését, miközben a munkanélküliség gyors csökkenése és a
   Hausner-tervben13 megállapított indexálás elmaradása korlátozta a szociális juttatások
   emelkedését. Ezenkívül a közszférában foglalkoztatottak kompenzációja a tervezettnél
   alacsonyabb volt. Végül, az állami beruházások nagyságrendje az EU-alapoknak a
   tervezettnél lassúbb felhasználása miatt az előre jelzettnél alacsonyabb volt. Összességében a
   kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya 1,5 százalékponttal alacsonyabb volt a 2006
   novemberében jelzettnél. A bevételi oldalon a közvetett adókból és a társadalombiztosítási
   járulékokból eredő bevétel a 2006 novemberében tervezettnél jobban alakult, főként a
   foglalkoztatás és a bérek jóval erőteljesebb növekedése miatt. Ezeket a kedvező
   fejleményeket ellensúlyozta más bevételi tételek alacsonyabb teljesítménye (a közvetlen adók
   esetében az adósávok növelése miatt). Összességében ez a tervezettnél valamivel alacsonyabb
   bevételi hányadhoz vezetett.
   3.         A HIÁNYRA VONATKOZÓ ELŐREJELZÉSEK 2008–2009-RE ÉS AZT KÖVETŐEN
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban az államháztartási
   hiány a 2008. márciusi konvergenciaprogramban meghatározott céllal összhangban a GDP
   2,5%-ára növekszik. A GDP 2008-ban és 2009-ben várhatóan 5,3%-kal és 5%-kal növekszik.
   A Bizottság szolgálatai szerint 2008-ban a magánfogyasztás 5,6%-ra növekszik, aminek az
   alapját a társadalombiztosítási járulékok csökkentése jelenti, majd 2009-ben a külső
   környezetnek a fogyasztók bizalmát befolyásoló romlása miatt 4,7%-ra csökken.
   Az államháztartási hiány növekedése Lengyelország 2008-as költségvetéséből ered, amely a
   2007-es eredményhez képest 2008-ban az államháztartási egyenlegnek (nem ESA95) a GDP
   körülbelül 0,8%-át jelentő romlását tűzi ki célul, ami a 2007. októberi parlamenti választások
   előtt elfogadott számos hiánynövelő intézkedés következménye. Ezek legtöbbje csökkenti az
   állam bevételét, így például: a társadalombiztosítási járulékok csökkentésének második
   szakasza és a családoknak nyújtott személyijövedelemadó-kedvezmény. A kiadási oldalon a
   2008-as költségvetés jelentősebb állami beruházásokat irányoz elő és visszaállítja a nyugdíjak
   és rokkantsági ellátások nagyvonalú (az infláción és a bérek növekedésén alapuló) éves
            2007-re vonatkozóan bejelentett aktuális hiány és a referenciaérték közötti távolságra, csekély annak a
            valószínűsége, hogy a költségvetési elszámolások jövőbeni módosítása a 2007. évi hiányt a GDP 3%-át
            meghaladó szintre emelné.
   12
            Az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a a túlzott hiányról szóló tanácsi
            határozat hatályon kívül helyezéséről szóló határozatnak figyelembe kell vennie a több pillérből álló, és
            egy, törvényben előírt, teljességében tőkefedezeti pillért magában foglaló nyugdíjrendszert bevezető
            nyugdíjreform nettó költségét, ha a hiány jelentősen és folyamatosan csökkent és a referenciaértékhez
            közeli szintet ért el. Mivel a 2007-es államháztartási hiány a 3%-os referenciaérték alatt volt, nem kell
            mérlegelni ezen cikk alkalmazását.
   13
            Ez a 2003-ban előterjesztett, eddigi legátfogóbb és egyedi kísérlet a kiadások reformjára, amelynek
            célja a szociális védelemmel, közigazgatással és állami támogatásokkal összefüggő állami kiadások
            csökkentése volt. A Hausner-terv többek között felváltotta az éves indexálást a kumulált inflációt
            követő (ha meghaladja az 5%-ot) vagy a háromévente történő indexálással (amelyik először
            bekövetkezik).
HU                                                         5                                                          HU
 ---pagebreak---    indexálását. A hiánynövelő intézkedéseket részben ellensúlyozza az adószabályok jobb
   betartása, a magasabb adóköteles jövedelem és az EU-harmonizációhoz kapcsolódó
   jövedékiadó-emelés.
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint változatlan politikát feltételezve
   az államháztartási hiány aránya 2009-ben várhatóan némileg növekszik, a GDP 2,6%-ára. A
   2008. márciusi konvergenciaprogram, amely néhány, még meghatározandó hiánycsökkentő
   intézkedés végrehajtását feltételezi, a GDP 2,0%-át jelentő államháztartási hiányt irányoz elő.
   A tavaszi előrejelzés szerint 2008-ban a strukturális hiány a GDP körülbelül ¼
   százalékpontjával szélesedik, de 2009-ben körülbelül ⅓ százalékponttal szűkül, ami annak az
   eredménye, hogy az adóterhek csökkenése ösztönzi a munkaerőpiac javulását14.
   A 2008. márciusi konvergenciaprogramban ismertetett költségvetési stratégia fő célja a
   középtávú költségvetési célkitűzés, vagyis a GDP 1%-át jelentő strukturális hiány elérése
   2011-ig, vagyis egy évvel a programidőszak vége után. A költségvetés kiadásokon alapuló
   kiigazítását későbbre, 2009-re és 2010-re ütemezik.
   4.        AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS
             ELŐREJELZÉSEK
   Miután az adóssághányad 2006-ban a GDP 47,6%-ával elérte csúcspontját, azóta csökkenő
   pályán van. 2007-ben jelentős adósságcsökkenést értek el, ekkor az adósságállomány aránya
   majdnem 2½ százalékponttal esett vissza, a GDP 45,2%-ára, főként a magas nominális GDP-
   növekedésnek, de a zloty felértékelődésének köszönhetően is. A Bizottság szolgálatainak
   2008. tavaszi előrejelzése szerint változatlan politikát feltételezve az idén és a következő
   évben a bruttó adósságállomány sokkal lassabban csökken, 2009-ben a GDP körülbelül 44%-
   ára.
   5.        KÖVETKEZTETÉSEK
   Az államháztartási hiány a 2003-as GDP 6,3%-áról 2007-ben a GDP 2,0%-ára, a GDP 3%-
   ának megfelelő referenciaérték alá csökkent. A hiány csökkenése 2007-ben főként a
   magasabb gazdasági növekedést tükrözte, ami a kiadások visszafogásával együtt (részben a
   beruházási tervek nem teljes körű végrehajtása miatt) a költségvetési tervekhez képest
   csökkentette a kiadások arányát. A bevételek aránya a kedvező gazdasági feltételekből eredő
   többletbevételek következtében megközelítette a célkitűzést, amit ellensúlyozott a közvetlen
   adók csökkenése és más bevételi kategóriák rosszabb teljesítménye. A (a ciklikus hatásoktól
   megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli) strukturális egyenleg a GDP
   körülbelül 1½ százalékpontjával javult, ami jelentős mértékben meghaladja a Tanács által
   14
           Lengyelországban különösen nagy lehetőségek rejlenek még az árnyékgazdaság visszaszorításában és a
           foglalkoztatás ösztönzésében, ahogy a hivatalos munkanélküliségi ráta és a munkaerő-felmérésekből
           adódó munkanélküliségi ráta jelentős különbsége jelzi (2008 elején körülbelül 3 százalékpont).
           Ezenkívül az Unión belül Lengyelországban az egyik legalacsonyabb a foglalkoztatási arány (2007
           második felében 63½% az uniós 71%-hoz képest), különösen az 55 évesnél idősebbek esetében..
           Ezenkívül a társasági jövedelmekből és a kisvállalkozások személyi jövedelemadójából származó
           adóbevételeknek az utóbbi években Lengyelországban megfigyelhető erőteljes emelkedése részben
           magyarázható azzal, hogy az eredetileg magas adókulcsok csökkentését követően jobban betartják az
           adószabályokat.
HU                                                     6                                                      HU
 ---pagebreak---    ajánlott, a GDP legalább 0,5 százalékpontját jelentő költségvetési erőfeszítést. A Bizottság
   szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban várhatóan
   a GDP 2,5%-ára, és változatlan politika mellett 2009-ben 2,6%-ára növekszik. Ez azt jelzi,
   hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon
   történt.
   A bruttó államadósság a GDP 2006-os 47,6%-áról 2007-re 45,4%-ára csökkent, a GDP 60%-
   ában megállapított referenciaérték alá. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése
   szerint 2009-re az adósságráta várhatóan tovább csökken a GDP 44%-ára (változatlan
   politikát feltételezve).
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Lengyelországban a túlzott hiány korrekciója
   megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy a lengyelországi
   túlzott hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.
   2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2003-2009
   Eltérő jelölés hiányában a GDP %-          2003    2004     2005  2006    2007         2008           2009
   ában                                                                               BIZ KP(2)      BIZ(3) KP(2)
   Államháztartási egyenleg                    −6,3     −5,7   −4,3   −3,8    −2,0    −2,5    −2,5   −2,6      −2,0
   Összes bevétel                              38,4     36,9    39,0  40,0    40,4    40,1    40,0    39,7      39,2
   Összes kiadás                               44,6     42,6    43,3  43,8    42,4    42,6    42,5    42,3      41,2
     amelyben:               – kamatkiadás      3,0      2,8     2,8   2,7     2,6      2,7    2,3     2,7       2,3
           – bruttó állóeszköz-felhalmozás      3,3      3,4     3,4   3,9     4,1      4,5    5,2     4,8       5,0
   Elsődleges egyenleg                         −3,3     −2,9   −1,5   −1,1     0,6      0,2   −0,2     0,1       0,3
   Egyszeri és átmeneti intézkedések            0,0      0,0     0,0   0,0     0,0      0,0    0,0     0,0       0,0
   Strukturális egyenleg(1)                    −5,9     −5,9   −4,2   −4,0    −2,5    −2,7    −2,8   −2,3      −1,9
   Strukturális elsődleges egyenleg (1)        −2,9     −3,1    −1,4  −1,3     0,1      0,0   −0,5     0,3       0,4
   P.m.     Reál-GDP növekedés (%)              3,9      5,3     3,6   6,2     6,5      5,3    5,5     5,0       5,0
   P.m.     Kibocsátási rés                    −1,0      0,4   −0,4    0,6     1,2      0,5    0,7   −0,7      −0,2
   (1)
              Ciklikus hatásoktól megtisztított (elsődleges) egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések
   nélkül.
   (2)
              Ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések a program szerint, ahogy
              a programban szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai kiszámították.
   (3)
              A politika változatlanságát feltételezve.
   Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése (BIZ) és a konvergenciaprogram 2008. márciusi
              aktualizálása (KP).
HU                                                           7                                                       HU
 ---pagebreak---                                                     Ajánlás:
                                       A TANÁCS HATÁROZATA
      a lengyelországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/183/EK határozat hatályon
                                             kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     2004. július 5-én a Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a
           Bizottság ajánlására a 2005/183/EK határozattal15 megállapította, hogy
           Lengyelországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az
           államháztartási hiány 2003-ban a GDP 4,1%-a volt, ezzel meghaladta a Szerződés által
           a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság
           szintje a GDP 45,4%-ának felelt meg, amely a Szerződésben előirányzott 60%-os
           referenciaérték alatt van. A tanácsi határozat megállapította, hogy a hiány és az
           adósság számadatait felfelé kell kiigazítani, ha a tőkefedezeti nyugdíjrendszereket a
           tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásával kapcsolatos EUROSTAT-határozatot
           követően kizárták az állami szektorból16.
   (2)     2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július
           7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet17 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács
           a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Lengyelországhoz azzal a céllal, hogy
           legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.
   (3)     A Tanács 2006. november 28-án a Bizottság ajánlására, a 104. cikk (8) bekezdése
           alapján megállapította18, hogy a lengyel hatóságok által az adott időpontig tett
           intézkedések nem voltak megfelelőek. A Tanács a Bizottság ajánlására a 104. cikk (7)
           bekezdésének megfelelően 2007. február 27-én új ajánlást fogadott el, amelyben
           megerősítette a kiigazítás 2007-es határidejét. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.
   15
           HL L 62., 2005.3.9, 18. o.
   16
           Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 száma.
   17
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   18
           HL L 414., 2006.12.30., 81. o.
HU                                                     8                                                    HU
 ---pagebreak---    (4) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
       határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett
       tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.
   (5) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló
       jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő
       eljárás végrehajtásával kapcsolatos adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának
       részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén
       követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i
       3605/93/EK tanácsi rendelet19 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer,
       konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az
       államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
   (6) Lengyelország 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008.
       tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével
       összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő
       következtetések vonhatók le:
         –     Az államháztartási hiány a GDP 2006-os 3,8%-áról 2007-ben a GDP 2,0%-ára,
               a     3%-os      GDP-referenciaérték        alá    csökkent.      Ez      megfelel       a
               konvergenciaprogram 2006. novemberi aktualizált változatában meghatározott,
               a GDP 3,4%-át kitevő hivatalos hiánycélnak.
         –     A 2007-es hiánynak a célhoz képest sokkal jobb alakulását a reál-GDP-nek a
               2006. novemberi konvergenciaprogramban feltételezettnél jóval magasabb
               növekedése eredményezte. Ezenkívül a kormány a GDP arányában kevesebbet
               költött a szociális juttatásokra (az indexálás 2007-es elmaradása miatt),
               támogatásokra, beruházásokra és a foglalkoztatottak kompenzációjára.
               Összességében az összes kiadás 1,5 százalékponttal alacsonyabb volt a 2006.
               novemberi konvergenciaprogramban tervezettnél. A (ciklikus hatásoktól
               megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli) strukturális
               egyenleg javulása a becslések szerint 2007-ben a GDP 1½ százalékpontját teszi
               ki.
         –     A 2007-esnél alacsonyabb GDP-növekedés mellett a 2008. tavaszi előrejelzés
               szerint a hiány 2008-ban a GDP 2,5%-ára növekszik, de a referenciaérték alatt
               marad, és főként a társadalombiztosítási járulékok csökkentése, a
               személyijövedelemadó-kedvezmények és a szociális juttatások növekedése,
               valamint a jelentősebb beruházások vezérlik. Ez megfelel a
               konvergenciaprogram 2008. márciusi változatában meghatározott hivatalos
               hiánycélnak. 2009-re a tavaszi előrejelzés változatlan politikát feltételezve a
               hiány stabilizálódását vetíti előre. Ez azt jelzi, hogy a hiány hiteles és
               fenntartható módon a GDP 3%-os referenciaértéke alá került.
         –     A strukturális egyenleg azonban 2008-ban várhatóan kissé romlik, a GDP
               körülbelül ¼ százalékpontjával, 2009-ben pedig – változatlan politikát
               feltételezve – ⅓ százalékponttal javul. Ezt a költségvetési egyenleg
               tekintetében megállapított középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges
   19
       HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
       módosított rendelet.
HU                                                 9                                                       HU
 ---pagebreak---                   előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Lengyelország esetében a GDP 1%-át
                  kitevő strukturális hiány.
           –      Az államadósság a GDP 2006-os 47.6%%-áról 2007-ben 45,2%-ára csökkent.
                  A 2008. tavaszi előrejelzés szerint az adóssághányad várhatóan jóval a GDP
                  60%-ában meghatározott küszöbérték alatt marad és 2009 végéig tovább
                  csökken, körülbelül a GDP 44%-ára.
   (7)    A Tanács véleménye szerint Lengyelországban a túlzott hiány korrekciója megtörtént,
          ezért a 2005/183/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                               1. cikk
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Lengyelországban a túlzott hiány korrekciója
   megtörtént.
                                               2. cikk
   A 2005/183/EK határozat hatályát veszti.
                                               3. cikk
   Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                               a Tanács részéről
                                               az Elnök
HU                                               10                                           HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.4.24.
            COM(2017) 190 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról

               INDOKOLÁS

               A mellékelt javaslat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötését jóváhagyó tanácsi határozatra irányuló ajánlás jogi eszköze. A javaslat elemei a következők:

               i.Ajánlás a jegyzőkönyvnek az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra.

               Ezt a javaslatot a következőkkel együtt terjesztik elő:

               ii.javaslat a jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra;

               iii.javaslat a jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra;

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya alapján Horvátország vállalja, hogy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz az e megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik.

               1996. június 21-én aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), és az 1999. július 1-jén hatályba lépett.

               A Tanács 2012. szeptember 14-i határozata
                  1
                felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyvek megkötése érdekében tárgyalásokat kezdjen az érintett nem uniós országokkal. Az Üzbég Köztársasággal folytatott tárgyalások a szóbeli jegyzékváltás útján sikeresen lezárultak.

               A javasolt jegyzőkönyv a megállapodás szerződő feleként foglalja magában a Horvát Köztársaságot, és kötelezi az EU-t, hogy biztosítsa a megállapodás hiteles változatát horvát nyelven.

               A Bizottság kielégítőnek találta a tárgyalások eredményét, és felkéri a Tanácsot, hogy tegyen ajánlást az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötését jóváhagyó tanácsi határozatra.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a Horvát Köztársaságnak az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (a továbbiakban: a megállapodás)
                  2
                való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni.

               (2)A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az érintett nem uniós országokkal
                  3
               . Az Üzbég Köztársasággal folytatott tárgyalások szóbeli jegyzékváltás útján sikeresen lezárultak.

               (3)A jegyzőkönyv Bizottság általi megkötését az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően jóvá kell hagyni.

               (4)A jegyzőkönyv aláírása és megkötése az Unió és tagállamai hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében külön eljárás tárgyát képezi.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

                  Egyetlen cikk

               A Tanács jóváhagyja az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Atomenergia-közösség nevében, az Európai Bizottság által történő megkötését.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták az aláírásáról szóló határozathoz.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).

                     (2)
                  A Tanács és a Bizottság határozata (1999. május 31.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről (1999/593/EK, ESZAK, Euratom), (HL L 229, 1999.8.31., 1.o.).

                     (3)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).