title: Az Európai Központi Bank ajánlása ( 2007. november 15. ) az Európai Unió Tanácsa számára a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálóiról (EKB/2007/12)

text:
               20.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 277/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

   (2007. november 15.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank („EKB”) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Ciprus általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/503/EK tanácsi határozat (1) 1. cikke szerint Ciprus teljesítette a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Ciprusra vonatkozó eltérés 2008. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (3)

               A Central Bank of Cyprusról szóló 2002. és 2003. évi törvények módosításáról szóló, 2008. január 1-jén hatályba lépő 2007. évi 34 (I). törvény 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a Central Bank of Cyprus éves pénzügyi kimutatásainak ellenőrzése a KBER Alapokmányának 27. cikkével összhangban történik.

               (4)

               A Central Bank of Cyprus a PricewaterhouseCoopers Limited-et választotta független külső könyvvizsgálójának a 2008-2012. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy 2008-2012. pénzügyi évekre a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálójaként a PricewaterhouseCoopers Limited-et jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2007. november 15-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 186., 2007.7.18., 29. o.


title: 2012/90/EU: A Bizottság ajánlása ( 2012. február 14. ) az erdészeti szaporítóanyagok tételeinek azonosítására szolgáló információk és a szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő információk megjelenítésére vonatkozó iránymutatásokról

text:
               16.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 43/38

         A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
   (2012. február 14.)
   az erdészeti szaporítóanyagok tételeinek azonosítására szolgáló információk és a szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő információk megjelenítésére vonatkozó iránymutatásokról
   (2012/90/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999. december 22-i 1999/105/EK tanácsi irányelv (1) 13. cikke megállapítja az erdészeti szaporítóanyagok (forest reproductive material, a továbbiakban: FRM) egyes tételeinek azonosítására használt információkat. Továbbá az említett irányelv 14. cikke megállapítja a szállító címkéjén vagy okmányában megadandó információkat. Ezen információk megjelenítésére vonatkozóan azonban még nem születtek szabályok.

               (2)

               Ezért a szállító címkéjén vagy okmányában megadandó információk megjelenítési módja az Unió különböző területein jelentős mértékben eltér. Több tagállam és érdekelt fél beszámolt arról, hogy a különböző nyelvek és megjelenítési módok alkalmazása miatt a tagállamok közötti kereskedelemben részt vevő érdekelt felek gyakran eltérően értelmezik a szállítói címkéket és okmányokat.

               (3)

               Az 1999/105/EK irányelv azonban nem teremti meg a jogalapot ahhoz, hogy e nehézségek mérséklése érdekében a Bizottság jogilag kötelező erejű rendelkezéseket hozhasson a szállítói címkék és okmányok összehangolása céljából. Ezért helyénvaló iránymutatásokat elfogadni, amelyek a szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő információk olyan módon történő megjelenítésére tesznek ajánlást, amely az összes tagállamban megkönnyíti ezen információk megértését.

               (4)

               A hivatalos szervek részéről történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás tekintetében az 1999/105/EK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. szeptember 6-i 1598/2002/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke szerint, amennyiben az erdészeti szaporítóanyagokat egyik tagállamból a másikba szállítják, a szállító székhelye szerinti tagállam hivatalos szerve információt szolgáltat a címzett székhelye szerinti tagállam hivatalos szervének. Ezt az információt az információ megjelenítése szempontjából szabványosított formátumú „Információs dokumentumban” kell szolgáltatni, amely az említett rendelet mellékletében megállapított egységesített kódok segítségével azonosítja a különböző tételeket.

               (5)

               Mivel ennek az „információs dokumentumnak” a használatával kapcsolatban nem számoltak be nehézségekről, továbbá az 1999/105/EK irányelv 14. cikke által a szállító címkéjén vagy okmányában kötelezően megadandó információként előírt egyes információkat az 1598/2002/EK rendelet 1. cikke is előírja az „információs dokumentumban”, a Bizottság helyénvalónak tekinti azt az ajánlást tenni, hogy a szállító címkéjén vagy okmányában az 1598/2002/EK rendelet mellékletében megállapított számkódhoz hasonló számkódot használjanak a különféle tételek azonosítása céljából.

               (6)

               Az iránymutatásokban megállapított kódok sorrendjének és tartalmának azonban az 1999/105/EK irányelv 13. és 14. cikkében az erdészeti szaporítóanyagok tételeinek forgalmazására, illetve a szállító címkéjének vagy okmányának tartalmára vonatkozóan előírt követelményeken kell alapulniuk.

               (7)

               Az iránymutatásoknak a kereskedelem és az információcsere megkönnyítése érdekében számításba kell venniük a (2) preambulumbekezdésben említett különbségeket.

               (8)

               A tagállamok ezen ajánláson alapuló nemzeti intézkedéseit átlátható módon kell megállapítani, és az intézkedéseknek a kitűzött célkitűzésekkel arányosnak kell lenniük,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               1.

               Az 1999/105/EK irányelv 14. cikkében említett, a szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő információk megjelenítési módjára vonatkozó nemzeti intézkedések kidolgozása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az ezen ajánlás mellékletében megadott iránymutatásokat.

               2.

               Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2012. február 14-én.

            a Bizottság részéről

         John DALLI

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 11., 2000.1.15., 17. o.

      (2)  HL L 240., 2002.9.7., 39. o.

      MELLÉKLET
      A.   A nemzeti intézkedések megállapítására vonatkozó általános alapelvek

      1.   Átláthatóság

      Az erdészeti szaporítóanyagok (forest reproductive material, a továbbiakban: FRM) forgalmazásához a szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő információk megjelenítésére vonatkozó nemzeti intézkedéseket valamennyi érdekelt féllel együttműködve, átlátható módon kell kidolgozni. A tagállamoknak a többi tagállammal való együttműködést is biztosítaniuk kell annak érdekében, hogy segítsenek mérsékelni azt a nehézséget, amelyet az érdekelt felek az említett információk megjelenítési módjában előforduló különbségek következtében tapasztalnak.
      2.   Arányosság

      Az ezen ajánlás értelmében elfogadott nemzeti intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a kitűzött célkitűzéssel, nevezetesen azzal, hogy megkönnyítsék a különböző formátumokban és nyelveken megadott információk megértését. Ezen intézkedések nem róhatnak szükségtelen terheket az erdők tulajdonosaira és a faiskolákra.
      Az intézkedések megválasztása során figyelembe kell venni a regionális és helyi korlátokat és jellemzőket, például a szállítók és a felhasználók vállalkozásainak jellegét és méretét, a piacra jutást, valamint a helyi, a nemzeti, az uniós és a szállítói irányítási gyakorlatokat. Az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a kereskedelmi forgalom mértékével, továbbá figyelembe kell venniük a regionális és a nemzeti sajátosságokat, valamint az erdészeti szaporítóanyagok iránti helyi igényeket. Az intézkedéseket elfogadhatják nemzeti szabályok, ajánlások vagy az erdészeti szaporítóanyagok szállítóinak szóló iránymutatások formájában.
      B.   A szállító címkéje vagy okmánya vonatkozó tételének megfelelő azonosító kódok

      A szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő adatokat az alábbi táblázat bal oldali oszlopában felsorolt módon kell feltüntetni, az 1999/105/EK irányelv 13. és 14. cikkében szereplő sorrendben. Ezeket az adatokat a nyomonkövethetőség és tájékoztatás céljából adott esetben további adatokkal lehet kiegészíteni a C. pontban felsoroltak közül.
      Egységes azonosító számokat kell használni és feltüntetni, az alábbi táblázat jobb oldali oszlopában felsorolt számokat és kódokat alkalmazva, amelyek a bal oldali oszlopban szereplő szöveg numerikus megfelelői. Ezek a számok az információk visszakeresését és felismerését hivatottak megkönnyíteni, az információkat ezért ki kell velük egészíteni, és nem szabad elhagyni a bal oldali oszlopban szereplő teljesen egészében kiírt vagy rövidített szöveget, amelyet rendszerint feltüntetnek a szállító címkéjén vagy okmányában.
      A megfelelő egységesített azonosító kódot félkövér betűvel szedve fel kell tüntetni a szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetendő egyes adatok előtt.

                  A szállító címkéjén vagy okmányában feltüntetett szám

                  A.   Az 1999/105/EK irányelv 13. cikkében felsorolt követelmények

                  Általános bizonyítvány kód és szám

                     3

                  Botanikai név

                     6

                  Kategória

                                 8a

                              „azonosított származású”

                                 8b

                              „szelektált”

                                 8c

                              „kiemelt”

                                 8d

                              „tesztelt”.

                  Cél

                                 10a

                              „többcélú erdőgazdálkodás”

                                 10b

                              „egyéb”

                  Az alapanyag típusa

                                 9a

                              „vetőmagforrás”

                                 9b

                              „állomány”

                                 9c

                              „magtermesztő ültetvény”

                                 9d

                              „anyatelep”

                                 9e

                              „klón”

                                 9f

                              „klónkeverék”

                  A származási körzet nyilvántartási referenciája vagy azonosító kódja

                     11

                  Származási körzet – az „azonosított származású” és „szelektált” kategóriákba tartozó szaporítóanyagokra, vagy ha szükséges, egyéb szaporítóanyagokra

                     13

                  Adott esetben az, hogy az anyag eredete őshonos vagy endemikus, nem őshonos vagy nem endemikus, avagy ismeretlen

                                 12a

                              „őshonos/endemikus”

                                 12b

                              „nem őshonos/nem endemikus”

                                 12c

                              „ismeretlen”

                  Vetőmagok esetében a beérés éve

                     17

                  A facsemeték vagy dugványok kora, akár szabad gyökerű, földlabdás vagy konténeres

                     16

                  A facsemeték vagy dugványok fajtája, akár szabad gyökerű, földlabdás vagy konténeres

                                 7a

                              „vetőmag”

                                 7b

                              „növényi részek”

                                 7c

                              „ültetési anyag (szabadgyökerű)”

                                 7d

                              „ültetési anyag (konténeres)”

                  Genetikailag módosított-e?

                                 18a

                              „igen”

                                 18b

                              „nem”

                  B.   Az 1999/105/EK irányelv 14. cikkében felsorolt követelmények

                  Az 1999/105/EK irányelv 12. cikkének értelmében kiadott általános bizonyítvány száma(i) vagy hivatkozás az említett irányelv 12. cikkének (3) bekezdése szerint rendelkezésre álló egyéb okmányokra

                     3

                  A szállító neve

                     4

                  A szállított mennyiség

                     15

                  A „tesztelt” kategóriába tartozó szaporítóanyagok esetében, amelyek alapanyagát az 1999/105/EK irányelv 4. cikkének (5) bekezdése alapján engedélyezték, az „ideiglenesen engedélyezett” szavak

                     8x

                  Az anyagot vegetatív úton szaporították-e?

                                 19a

                              „igen”

                                 19b

                              „nem”

                     Vetőmagok esetében, csak az 1999/105/EK irányelv 14. cikkének (4) bekezdésében említett mennyiségek felett

                  Tisztaság: a tiszta vetőmag, egyéb magok és az inert anyag részaránya tömegszázalékban az egy vetőmagtételként forgalmazott termékben

                     22

                  A tiszta vetőmag csírázási százaléka vagy – ha a csírázási százalék meghatározása nem lehetséges vagy nem célszerű – életképessége, megadva a meghatározási módszert is

                     23

                  1 000 darab tiszta vetőmag tömege

                     24

                  A csíraképes vetőmagok darabszáma a vetőmagként forgalmazott termék 1 kilogrammjában vagy – ha a csíraképes vetőmagok darabszámának meghatározása nem lehetséges vagy nem célszerű – az életképes vetőmagok kilogrammonkénti darabszáma

                     25

                     A Populus spp. esetében (növényi részek)

                  A szárdugványok osztálya (EC 1/EC 2)

                     26

                  A csemeték osztálya (N1/N2 – S1/S2)

                     27

                  C.   Lehetséges további adatok a nyomonkövethetőség és tájékoztatás céljából

                  A szállító okmányának száma

                     1

                  A tétel belső (szállítói) száma

                     1a

                  Az erdészeti szaporítóanyag feladásának dátuma

                     2

                  A szállító teljes címe

                     4

                  A címzett neve és címe

                     5

                  A származási régió vagy hely szerinti ország

                     13

                  Az alapanyag eredete, amennyiben nem őshonos/nem endemikus

                     14


				|

		52013DC0391

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Máltának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Máltának a túlzott költségvetési hiány
megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       Az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a
tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
(2)       A Stabilitási és Növekedési
Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető
növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.
(3)       [2013. június 21]-én a Tanács
az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Máltán
túlzott hiány áll fenn.
(4)       Az EUMSZ 126. cikke
(7) bekezdésének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás
végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi
rendelet[1]
3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott
időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell
tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára
legfeljebb hathónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány
megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. Továbbá a
túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak olyan éves
költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást
alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális
egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli,
ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább
0,5 %-ának megfelelő egyenlegjavulással. Emellett, az 1467/97/EK
tanácsi rendeletnek az adósságkritérium szerinti követelményt meghatározó 2.
cikkével összhangban a korrekciós időszak utolsó évére ajánlott
költségvetési célnak biztosítania kell, hogy a Bizottság költségvetési
előrejelzései alapján a GDP-arányos adósságráta és a Szerződésben a
GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték közötti eltérés az előírt
mértékben fog csökkenni a túlzott hiány megszüntetését követő két évben.
(5)       A Bizottság 2013. tavaszi
előrejelzése szerint a hiány 2013-ban és 2014-ben továbbra is a
referenciaérték felett marad, a GDP 3,7 %-ának, illetve 3,6 %-ának
megfelelő szinten. Ezek a költségvetési előrejelzések a jelenlegi
szakpolitikákon alapulnak, vagyis magukban foglalják a Parlament által 2013
áprilisában elfogadott 2013. évi költségvetést, amely mind a bevételi, mind a
kiadási oldalra vonatkozóan tartalmaz expanzív intézkedéseket, valamint
tartalmazza az Air Malta számára nyújtandó, már tervbe vett tőkeinjekciót
(a GDP 0,6 %-a) – együttes nettó hiánynövelő hatásuk a GDP
0,3 %-át teszi ki. Az expanzív intézkedéseket csupán részben ellensúlyozza
a jövedéki adók növelése, az adóhátralékok beszedése, valamint a 2006. évi
nyugdíjreformból eredő kiadásmegtakarítások és magasabb
társadalombiztosítási járulékok. Emellett a Bizottság által azonosított, nettó
hiánycsökkentő egyszeri intézkedések konszolidációs erőfeszítésre
gyakorolt hatása 2012 után jelentősen csökken. Tekintve, hogy az
elsődleges hiány 2013-ban és 2014-ben várhatóan továbbra is fennáll, a
Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság szintje
tovább nő, és 2013-ban eléri a GDP 73,9 %-át, 2014-ben pedig a GDP
74,9 %-át. Az államháztartási hiány várhatóan 2015-ben és 2016-ban is a
GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték felett marad, a GDP-arányos
adósságráta pedig 2016-ra a GDP 75,6 %-ára nő majd.
(6)       Az 1467/97/EK rendelet
értelmében a túlzott hiány kiigazítását a megállapítását követő évben kell
teljesíteni, kivéve, ha különleges körülmények állnak fenn. Mindezek fényében
indokolt a túlzott hiányt 2014-ig kiigazítani. A hiteles és fenntartható
kiigazítási pálya érdekében Máltának mindenekelőtt a GDP 3,4 %-át
kitevő teljes államháztartási hiányt kell elérnie 2013-ban és a GDP
2,7 %-át kitevőt 2014-ben, ami a strukturális egyenleg alábbiak
szerinti éves javulásának felel meg: 2013-ban a GDP 0,7 %-a és 2014-ben a
GDP 0,7 %-a. A 2014. évi cél biztosítja, hogy a GDP-arányos adósságráta és
a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték közötti
eltérés az előírt mértékben csökkenjen a túlzott hiány megszüntetését
követő két évben. A fent említett strukturális célok eléréséhez Máltának
az alapforgatókönyvben már szereplő intézkedések mellett további
konszolidációs intézkedéseket kell elfogadnia, 2013-ban a GDP mintegy
0,4 %-ának megfelelő értékben, 2014-ben pedig a GDP mintegy
0,75 %-ának megfelelő értékben. Ezek a célok figyelembe veszik, hogy
kompenzálni kell a költségvetési konszolidáció által – a GDP-növekedésre
gyakorolt hatásai révén – az államháztartásra kifejtett negatív másodlagos
hatásokat. A kiigazítási pálya alapjául szolgáló alapforgatókönyv magában
foglalja a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzését, és a kibocsátási rés
megszüntetésére, valamint a költségvetés ciklikussággal szembeni érzékenységére
vonatkozó standard feltételezések alapján 2016-ig kiterjeszti azt; nem
tartalmazza viszont az Air Malta részére nyújtandó, a 2013. évi stabilitási
program szerint 2015-re tervezett további tőkeinjekciót. Így a
feltételezések szerint a tőkeinjekcióra nem kerül sor, vagy azt ellenkező
irányú intézkedések ellensúlyozzák majd.
(7)       Málta költségvetési
keretrendszere meglehetősen rugalmas, a keretrendszer nem kötelező
jellege és a költségvetési tervezés rövid horizontja pedig nem kedveznek a
szilárd költségvetési pozíció kialakításának. A költségvetési keretrendszerekről
szóló 2011/85/EU irányelv még nem került átültetésre. Emellett, a
költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az
euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó
közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkével összhangban Máltának független
szerveket kell létrehoznia a költségvetési szabályoknak való megfelelés
monitoringjára. Bár a stabilitási program a kormány azon szándékát tükrözi,
hogy költségvetési tanácsot hozzon létre, erre vonatkozó konkrét tervek még
nincsenek.
(8)       A
költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az
euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös
rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban Málta az 1467/97/EK
rendelet 3. cikkének (4a) bekezdése szerint benyújtandó jelentéssel
egyidejűleg gazdasági partnerségi programot nyújt be a Bizottságnak és a
Tanácsnak.
(9)       A Tanács álláspontja szerint
a költségvetési konszolidációs intézkedéseknek tartós javulást kell
előidézniük az államháztartás egyensúlyában, egyúttal hozzá kell járulniuk
az államháztartás színvonalának emeléséhez, valamint a gazdaság növekedési
potenciáljának erősítéséhez,
AJÁNLJA, HOGY:
(1)
Málta 2014-ig számolja fel a jelenlegi túlzott
hiányt.
(2)
Máltának konkrétan:
a)      a GDP 3,4 %-át kitevő teljes
államháztartási hiányt kell elérnie 2013-ban és a GDP 2,7 %-át
kitevőt 2014-ben, ami a strukturális egyenleg alábbiak szerinti éves
javulásának felel meg: 2013-ban a GDP 0,7 %-a és 2014-ben a GDP
0,7 %-a. Ez a kiigazítási pálya lehetővé tenné, hogy a teljes
államháztartási hiány 2014-re a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték
alá csökkenjen, miközben egyúttal azt is biztosítaná, hogy a bruttó
államadósság-ráta kielégítő ütemben közelítse a GDP 60 %-ában
meghatározott referenciaértéket;
b)      pontosan meg kell határoznia és szigorúan
végre kell hajtania a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetéséhez
szükséges intézkedéseket, és minden rendkívüli többletet a hiány csökkentésére
kell felhasználnia.
(3)
A Tanács október 1-jét állapítja meg
határidőként a máltai hatóságok számára eredményes intézkedések
meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének
(4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése
érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról.
A túlzott hiány kiigazítását követően
Máltának folytatnia kell a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott
költségvetésre vonatkozó középtávú célkitűzés felé történő,
megfelelő ütemű előrelépést, többek között a kiadási
referenciaérték teljesítése révén. A költségvetés végrehajtásának kockázatait
korlátozandó, a Tanács felkéri Máltát költségvetési keretrendszere
hatékonyságának megerősítésére, valamint arra, hogy egész évben javítsa a
költségvetés végrehajtásának monitoringját. Konkrétan felkéri Máltát, hogy
léptessen életbe egy nagyobb mértékben kötelező érvényű, szabályokon
alapuló, többéves költségvetési keretrendszert. Emellett, a
költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az
euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó
közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkével összhangban meg kell erősíteni
a költségvetési politika monitoringját végző független szervek szerepét.
Végül, a költségvetési konszolidációs
stratégia sikerét biztosítandó, a Tanács felkéri a máltai hatóságokat, hogy az
európai szemeszter keretében Máltának címzett tanácsi ajánlásokkal, különösen
pedig a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás prevenciós
ágához kapcsolódóakkal összhangban támasszák alá átfogó strukturális
reformokkal a költségvetési konszolidációt.
Ennek az ajánlásnak a Máltai Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 6. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007SC0072

Ajánlás a Tanács velemenye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról  /* SEC/2007/0072 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.1.2007SEC(2007) 72 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSElőzményekA Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. Szlovákia első konvergenciaprogramját 2004 májusában nyújtották be. A Tanács a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 2004. július 5-én véleményt fogalmazott meg a konvergenciaprogramról. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.AZ AKTUALIZÁLT PROGRAM ÉRTÉKELÉSÉNEK ELőZMÉNYEIA Bizottság, miután megvizsgálta Szlovákia 2006. december 1-jén benyújtott legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).Az aktualizált konvergenciaprogramban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:1.  az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét2.  az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága alapján megítélt helyzetét (a túlzott hiány esetén követendő eljárást)3.  az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a konvergenciaprogram előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását); valamint4.  a Bizottság értékelését a 2006. októberi nemzeti reformprogramról.A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítményeSzlovákia gazdasága az utóbbi tíz év során szinte mindvégig erőteljesen növekedett. Ennek ellenére sem a munkaerő-piaci helyzet, sem a regionális egyenlőtlenségek nem javultak. Noha a munkaerőpiac teljesítménye 2005-ben végül javulni kezdett, az 54,2 %-os foglalkoztatási ráta még mindig jóval a 70 %-os lisszaboni cél alatt maradt. A munkanélküliségi ráta 2005-ben 16,3 %-kal a második legmagasabb volt az EU-ban, a munkanélküliség főképp a fiatalokat sújtotta. A regionális egyenlőtlenségek kiegyenlítése nem történt meg. Az energiaárak továbbra is meglehetősen erősen befolyásolják a szlovákiai HICP-inflációt, és ezáltal veszélybe sodorhatják az ország inflációs konvergenciáját az euro-övezethez, különösen az olajárakra vonatkozó bizonytalan kilátások miatt. 2005 óta a végrehajtott nyugdíjreformnak köszönhetően enyhült az elöregedés következtében az államháztartás fenntarthatóságára nehezedő nyomás.Túlzott hiány esetén követendő eljárás Szlovákia esetében2004. július 5-én a Tanács a 104. cikk (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Szlovákia túlzott hiánnyal rendelkezik. Ezzel egy időben a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat tett Szlovákiának, amelyben előírta, hogy a túlzott hiányt 2007-ig meg kell szüntetni. A tanács különösen azt ajánlotta Szlovákiának, hogy 2004. november 5-ig hozzon eredményes intézkedéseket a 2005-ös hiánycél elérésére, szigorúan hajtsa végre a 2004. májusi programban előirányzott intézkedéseket, és amennyiben a végrehajtott strukturális reformok a programban vártnál magasabb növekedést eredményeznek, úgy gyorsítsa fel a költségvetés korrekcióját, az esetleges előre nem látott bevételi többletet pedig fordítsák elsődlegesen a hiány csökkentésére.A Bizottság 2004. december 22-i közleményében megállapította, hogy az akkor rendelkezésre álló adatok és a 2005-ös költségvetésben ismertetett intézkedések alapján úgy tűnt, hogy a szlovák kormány – a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, a túlzott hiány legkésőbb 2007-ig történő megszüntetését előíró tanácsi ajánlásra válaszul – a november 5-i határidőig eredményes intézkedéseket tett a 2005-ös hiánycél elérésére.Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés2006. január 24-én a Tanács véleményt fogadott el a konvergenciaprogram előző, 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint „a program követi a hiány kiigazítására a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlások által meghatározott utat”. A Tanács kérése alapján Szlovákiának „i. az erőteljes növekedési eredmények és kilátások összefüggésében fokoznia kell a strukturális költségvetési kiigazítási erőfeszítéseket, a középtávú célkitűzés elérésének felgyorsítása érdekében; valamint ii. meg kell erősítenie a központi kormányzatra vonatkozó középtávú kiadási plafonok kötelező jellegét”A Bizottság értékelése a 2006. októberi nemzeti reformprogramrólSzlovákia 2006. október 13-án nyújtotta be a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. Szlovákia nemzeti reformprogramja a következő kulcsfontosságú kihívásokat/prioritásokat azonosítja: az információs társadalom fejlesztése; fokozott K+F és innováció; az üzleti környezet javítása; az oktatás javítása és a foglalkoztatottság növelése.A Bizottság a program értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [2] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy Szlovákia eredményeket ér el a nemzeti reformprogram végrehajtásában. Vannak még azonban jelentős kihívások és további intézkedésekre is szükség van, különösen a mikrogazdaság és a foglalkoztatás terén.A megállapított erősségeket és gyengeségeket értékelve Szlovákiának azt ajánlották, hogy hozzon intézkedéseket a következő területeken: K+F és innováció; egész életen át tartó tanulás és oktatási reform; valamint aktív munkaerő-piaci politika a leginkább rászoruló csoportok érdekében.Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény határozza meg[3]; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[4] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |-  AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:5.  [2007. február 27-én] a Tanács megvizsgálta Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.6.  A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 6,6 %-ról 2007-ben 7,1 %-ra nő, ezután 2008-ban és 2009-ben 5,5 %-ra, illetve 5,1 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 tekintetében óvatos, a programidőszak hátralévő része tekintetében pedig magalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.7.  A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 3,4 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 4,2 %-ának megfelelő céllal. A jobb eredmény oka a GDP és a foglalkoztatás vártnál sokkal erőteljesebb növekedése, továbbá a kamatkiadások és a nyugdíjreformmal kapcsolatos költségek vártnál alacsonyabb szintje. Az előre nem látott növekedésből származó bevételi többlet egy részét azonban elköltötték, és nem a hiány gyorsabb csökkentésére fordították.8.  A program előző változatával egyezően az új program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megvalósítása 2010-ig, főként a strukturális egyenleg (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb intézkedések nélkül számított egyenleg) tekintetében a GDP 0,9 %-ának megfelelő középtávú költségvetési hiánycél megvalósítása révén. A program szerint a 2006-ban a GDP 3,7 %-át kitevő államháztartási hiány 2009-ig fokozatosan a GDP 1,9 %-ára csökken, az elsődleges hiány pedig 1,9 %-ról 0,2 %-ra. Az előirányzott költségvetési konszolidáció a kiadások – mind a folyó, mind a tőkekiadások – visszafogására épül (a kiadások GDP-hez viszonyított aránya 3,25 százalékponttal csökken), amit csaknem teljesen semlegesít a bevételi arány (1,5 százalékpontos) csökkenése. A program előző változatával összehasonlítva az új program sokkal kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ugyanazt a kiigazítást tervezi.9.  A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális hiány a tervek szerint a 2006-ban a GDP 3,5 %-át kitevő értékről 2009-ig a GDP mintegy 2,5 %-ára csökken. A program az előző változathoz hasonlóan középtávú költségvetési célkitűzésként a strukturális hiánynak éppen a GDP 1 %-a alatt maradó szintjét határozza meg, amelyet nem a programidőszakban, hanem 2010-ben akarnak elérni. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.10.  A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A makrogazdasági forgatókönyvből eredő kockázatok nagyjából semlegesek, míg az adó-előrejelzések egészében nézve úgy tűnik, hogy megbízható feltételezéseken alapulnak. A programban előirányzott költségvetési konszolidáció a kiadások visszafogására épül, a program ugyanakkor nem ad megfelelő tájékoztatást az ezt támogató (2007 utáni) intézkedésekről, és nem határoz meg kötelező jellegű középtávú kiadási kereteket. Másfelől Szlovákia az elmúlt években jó eredményeket ért el, noha a költségvetési célok elérését megkönnyítette a vártnál nagyobb növekedés és az uniós pénzeszközök vártnál alacsonyabb igénybevétele.11.  E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. A növekedési kilátások javulása és a kedvező gazdasági időszak miatt azonban a korrekciós időszak alatt strukturális szempontból szigorítani kellene a kiigazítási pályát. Úgy tűnik, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal normál makrogazdasági ingadozások esetén a elkövetkező években nem képes elegendő biztonsági tartalékot nyújtani a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Az irányvonal ahhoz is kevésnek tűnik, hogy biztosítsa a középtávú célkitűzés program szerinti, 2010-es megvalósítását. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét fokozottan összhangban kellene állítani a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie. A 2007 és 2009 közötti, előre láthatólag kedvező gazdasági időszakban a strukturális egyenlegnek mindössze 0,75 %-os GDP-arányos javulása várható.12.  A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ben elérte a GDP 33,1 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 3,4 százalékponttal csökken.13.  Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Szlovákiában kisebb, mint az EU-átlag, mivel a közelmúlt nyugdíjreformja által befolyásolt nyugdíjkiadások kevésbé nőttek, mint más országokban. A kiinduló költségvetési egyenleg még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Az államháztartás konszolidációja ezért hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Szlovákia összességében közepes kockázattal szembesül.14.  A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program mindamellett ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. Úgy tűnik, hogy a konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései nem állnak teljesen összhangban a nemzeti reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. Az oktatást leszámítva a programban felsorolt kiadási prioritások eltérnek a nemzeti reformprogramban megállapított fő kihívásoktól. A nemzeti reformprogramban említett jelentős oktatási támogatás pedig nem jelenik meg egyértelműen a 2007-es költségvetésben vagy a konvergenciaprogramban.15.  A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.16.  Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza[6].Általános következtetésként megállapítható, hogy a program biztosítja a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetését, de azután csak korlátozott eredményeket hoz a középtávú célkitűzés megvalósításában.A fenti értékelés alapján és a 2005. július 5-i, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás fényében Szlovákiát a következők megvalósítására kérik:i. használja ki az erőteljes növekedést ígérő kilátásokat arra, hogy a túlzott hiány 2007-ig történő, nagyobb biztonsági tartalékot nyújtó megszüntetése érdekében fokozza a strukturális kiigazítást, és hogy gyorsítsa fel a középtávú célkitűzés megvalósítását; valamintii. erősítse meg a középtávú kiadási korlátok kötelező jellegét a központi kormányzat esetében.A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reál-GDP (%-os változás) | KP 2006. december | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |BIZ 2006. november | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | nincs adat |KP 2005. december | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | nincs adat |HICP infláció (%) | KP 2006. december | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |BIZ 2006. november | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | nincs adat |KP 2005. december | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | nincs adat |Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december1 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |BIZ 2006. november5 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | nincs adat |KP 2005. december1 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | nincs adat |Államháztartási egyenleg6 (a GDP %-ában) | KP 2006. december | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |BIZ 2006. november | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | nincs adat |KP 2005. december | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | nincs adat |Elsődleges egyenleg6 (a GDP %-ában) | KP 2006. december | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |BIZ 2006. november | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | nincs adat |KP 2005. december | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | nincs adat |Ciklikusan kiigazított egyenleg6 (a GDP %-ában) | KP 2006. december1 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |BIZ 2006. november | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | nincs adat |KP 2005. december1 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | nincs adat |Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2006. december3 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |BIZ 2006. november4 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | nincs adat |KP 2005. december | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | nincs adat |Bruttó államadósság6 (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |BIZ 2006. november | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | nincs adat |KP 2005. december | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | nincs adat |Megjegyzések: 1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 2Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). 3Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,8 %-a 2005-ben , hiánynövelő; a GDP 0,1 %-a 2006-ban, hiánycsökkentő). 3Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,9 %-a 2005-ben, hiánynövelő; a GDP 0,1 %-a 2006-ban, hiánycsökkentő). 5A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 5,2%-os, 5,3%-os, 5,3%-os és 5,2%-os becsült potenciális növekedés alapján. 62006 októbere óta Szlovákia végrehajtja a második pillért képező tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozatot. A program előző változatából származó államháztartási adatokat ennek megfelelően módosították, hogy lehetővé tegyék az új változattal és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésével való összehasonlítást. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai | [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006)816.[3] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM (2006) 574. végleges, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.[4] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] A program nem szolgáltat adatot a 2009-es év államháztartási kiadásairól feladatkörök szerinti bontásban.


title: A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Málta 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2015. évi stabilitási programját

text:
               18.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 272/80

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2015. július 14.)
   Málta 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2015. évi stabilitási programját
   (2015/C 272/21)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)

               A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (3) fogadott el Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Málta 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Málta 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

               (4)

               A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)

               Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)

               A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Máltára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Málta által elért eredményeket.

               (7)

               Málta 2015. április 17-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)

               Málta jelenleg – a túlzotthiány-eljárás 2015. júniusi megszüntetését követően – a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik (6). A kormány a 2015. évi stabilitási program szerint úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány 2015-ben fokozatosan a GDP 1,6 %-ára, majd 2018-ra a GDP 0,2 %-ára csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint megállapítható, hogy a túlzott hiányt 2014-ben kiigazították. A stabilitási program értelmében a kormány a tervei szerint 2019-re – a programidőszakot követő évben – valósítja meg a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális költségvetési egyensúlyt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenést követően 2018-ra 61,2 %-ot tesz majd ki. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Úgy tűnik, fennáll a kockázata annak, hogy 2015-ben és 2016-ban is jelentkezik bizonyos mértékű eltérés a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű kiigazítástól. 2015-ben a strukturális egyenleg javulása várhatóan a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékben marad el a követelménytől. A 2016-ra előre jelzett kiigazítás ugyan összhangban van a követelménnyel, azonban fennáll annak a kockázata, hogy 2015-öt és 2016-ot együttesen nézve lesz bizonyos mértékű eltérés. 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. Következésképp 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Málta várhatóan nagyrészt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (9)

               Málta államháztartásának hosszú távú fenntarthatósága tekintetében kockázat áll fenn, különös tekintettel a népesség elöregedésével összefüggő kiadások várható növekedésére. A nyugdíjrendszerben a kötelező nyugdíjkorhatár jogszabályban rögzített emelését igen lassan vezetik be, és nincs kifejezett kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és a várható élettartam között. Málta munkaerő-piaci intézkedések és a harmadik pillérhez tartozó nyugdíjak révén fellépett a nyugdíjrendszerét érintő kihívásokkal szemben, valamint nemzeti reformprogramjában további szakpolitikai intézkedéseket irányzott elő, ugyanakkor a rendszer fenntarthatóságának és megfelelőségének lényeges javítását célzó intézkedések bejelentése és végrehajtása még várat magára. Megkezdődött a nemzeti egészségügyi rendszerekre vonatkozó 2014-es stratégia végrehajtása, amely az egészségügyi rendszer lehető leghatékonyabbá tételét és annak pénzügyi fenntarthatóságát kívánja egyidejűleg megvalósítani. Ezt a folyamatot nyomon kell követni.

               (10)

               Málta intézkedéseket tett annak érdekében, hogy lakosait segítse a munka és a családi élet egyensúlyának megteremtésében, különösen adóügyi ösztönzőkkel, az ingyenes gyermekgondozási intézmények folyamatos biztosításával, valamint rugalmas munkaidő bevezetésével. Mindazonáltal sok idősebb nőt visszatarthat a munkaerőpiacon való munkakereséstől a nem intézményi formájú tartós ápolás-gondozás iránti fokozott igény, valamint a megfelelő készségek hiánya. 2014 júniusában közzétették a nemzeti írás-olvasás tanítási stratégiát és a korai iskolaelhagyás kezelésére kidolgozott stratégiát. Továbbra is folyik a munka annak érdekében, hogy az oktatási eredmények jobban megfeleljenek a piaci igényeknek, de kézzelfogható eredmények még nem tapasztalhatók.

               (11)

               Málta erőfeszítéseket tett a kockázati tőkealapok felhasználását szolgáló keret biztosítása és a tőkepiaci hozzáférés elősegítése érdekében, különösen az induló vállalkozásokat támogató Malta Enterprise program felülvizsgálata és a magvetőtőke-beruházásokra vonatkozó bejelentett program révén. Egy fejlesztési bank létrehozásán is dolgoznak. Ezt a folyamatot nyomon kell követni.

               (12)

               Az adókijátszás elleni küzdelem és az adózási morál javítása céljából az adóbehajtási rendszer egyszerűsítésére tett máltai lépések jó irányt jelentenek. Bár már folyamatban van a munka, konkrét intézkedésekre van szükség az elektronikus fizetés elterjedésének felgyorsítása érdekében.

               (13)

               A közbeszerzési eljárások időtartama jelentősen lerövidült a kötelező elektronikus közbeszerzés bevezetésének és az érintett kormányhivatalok megerősítésének köszönhetően. A bejelentett intézkedések végrehajtása, különösen a személyzet bővítése és a nyomonkövetési rendszer bevezetése még tovább csökkenti majd az eljárások időtartamát. A szállítási költségek jelentős szerepet játszanak Málta gazdaságában. Nemrég elindították a közlekedési reformot, ám a kormány még nem terjesztette elő átfogó közlekedési stratégiáját.

               (14)

               A nemzeti reformprogram az országjelentésben meghatározottakon túlmutató lépéseket határoz meg az igazságügyi rendszer reformja érdekében. Ennek eredményeként Málta némi előrehaladást ért el az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának fokozására vonatkozó 2014. évi országspecifikus ajánlás végrehajtása terén. Emellett egy törvénytervezet véglegesítése is folyamatban van. Ennek elfogadásával és végrehajtásával várhatóan tovább javul az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága, mindenekelőtt a bírósági eljárások digitalizálásának és az alternatív vitarendezési mechanizmusok előmozdításának köszönhetően.

               (15)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

               (16)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (17)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euro (8). Máltának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Málta 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               A túlzott hiány kiigazítását követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2015-ben és 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást.

               2.

               A tanárok folyamatos szakmai továbbképzésének ösztönzésével lépjen fel az alapvető készségek javítása és a korai iskolaelhagyás további csökkentése érdekében.

               3.

               Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása céljából folytassa a folyamatban lévő nyugdíjreformot, többek között a már jogszabályba foglalt nyugdíjkorhatár-emelés felgyorsításával, azt követően pedig annak a várható élettartam változásához igazításával.

               4.

               Könnyítse meg a kis- és mikrovállalkozások számára a forráshoz jutást, különösen nem banki eszközök segítségével.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

      (3)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2014. évi stabilitási programját (HL C 247., 2014.7.29., 83. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

      (6)  A Tanács (EU) 2015/1025 határozata (2015. június 19.) a Máltán fennálló túlzott hiányról szóló 2013/319/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 163., 2015.6.30., 35. o.).

      (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

      (8)  HL C 272., 2015.8.18., 98. o.


				|

		52012DC0303

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti reformprogramjárólés a Cseh Köztársaság 2012–2015 közötti időszakra vonatkozókonvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0303 final - 2012/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti
reformprogramjáról
és a Cseh Köztársaság 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó
konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről
szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148.
cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalására[3],

tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)       Az Európai Tanács 2010.
március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a
foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát,
amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség
annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a
versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.
(2)       A Tanács 2010. július 13-án
elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó
iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot[4],
melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)       A Tanács 2011. július 12-én
ajánlást fogadott el a Cseh Köztársaság 2011. évi nemzeti reformprogramjáról,
valamint véleményt nyilvánított a Cseh Köztársaság 2011–2014 közötti
időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramjáról.
(4)       A Bizottság 2011. november 23-án
elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára
épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció
második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012.
február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5], amelyben a Cseh Köztársaságot
nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes
felülvizsgálatra kerül sor.
(5)       2012. március 2-án az Európai
Tanács jóváhagyta a pénzügyi stabilitással, a költségvetési konszolidációval ás
a növekedést támogató intézkedésekkel kapcsolatos prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(6)       A Cseh Köztársaság 2012.
április 25-én benyújtotta a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó
konvergenciaprogramját, 2012. április 13-án pedig előterjesztette 2012.
évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében
a két program értékelésére egyidejűleg került sor.
(7)       Az 1466/97/EK tanácsi
rendeletnek megfelelően a 2012. évi konvergenciaprogram értékelése alapján
a Tanács véleménye szerint a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket
alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A konvergenciaprogram
szerint a 2012-es GDP növekedés várhatóan 0,2%, a 2013-as pedig 1,3% lesz
ellentétben a Bizottság 2012. évi tavaszi előrejelzésében prognosztizált 2012-es
0%-kal és 2013-as 1,5%-kal. A programban körvonalazott költségvetési stratégia
célja egy kiegyensúlyozott költségvetés elérése 2016-ra. Az államháztartás
tervezett hiánya, amely 2013-ban a GDP 2,9%-a, összhangban áll a túlzott hiány
kiigazítására vonatkozóan a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásokban
meghatározott határidővel. Az (újraszámított) strukturális hiány[6] alapján a 2010–2013 közötti
időszakban átlagosan a GDP 0,9%-ának megfelelő költségvetési
erőfeszítés kis mértékben a Tanács által javasolt, a GDP 1%-ának
megfelelő erőfeszítés alatt van. A program megerősíti, hogy a
középtávú költségvetési cél a GDP 1%-át kitevő hiány, amely
megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt – 2015-ben
elérendő – követelményeket. Az (újraszámított) strukturális egyenleg alapján
a középtávú költségvetési cél elérésének irányába tett előrelépések 2014-ben
a GDP 0,8 %-ának, 2015-ben pedig 0,7 %-ának felelnek meg; az államháztartási
kiadások növekedésének mértéke összhangban van a kiadásra vonatkozóan a
Stabilitási és Növekedési Paktumban rögzített referenciaértékkel. A programban
szereplő költségvetési előrejelzések számos kockázatnak vannak
kitéve. Az egyházaknak nyújtott pénzügyi hozzájárulásról szóló törvény, amelyet
a parlament jelenleg tárgyal, a hatálybalépés évében a GDP 1,5%-ával növelné az
államháztartás hiányát. Általánosabban a bevételi és a kiadási oldalon
tervezett konszolidációs intézkedések jellege és mértéke jelentős
kockázatot jelent a költségvetési kiigazítás fenntarthatósága szempontjából a
programidőszakon túl. A költségvetési kiigazítás ezidáig főként a
lineáris csökkentésekre támaszkodott, amely a növekedést ösztönző kiadási
tételekre is hatással van. A 2013–2015 közötti időszakra a közigazgatási
kiadások terén a GDP 1%-át kitevő további megtakarításokat terveznek,
azonban a program nem tartalmaz kellően konkrét részleteket. Végezetül a
tervezett bevételi intézkedések legtöbbje átmeneti jellegű és 2015-ben
lejár. A program szerint az adósság-GDP arány 2013-ban várhatóan 45,1%-on
tetőzik, és ezt követően csökkenni fog, főként az
elsődleges egyenleg várható folyamatos javulásának köszönhetően.
(8)       2011-ben a cseh hatóságok
jóváhagyták a kedvezményes héa-mérték növelését és a dohányra kivetett magasabb
jövedéki adókat; elfogadták a munkabéreket terhelő adókat érintő
jelentős adóreformot is, amelynek 2014-ben kellene hatályba lépnie. 2012
áprilisában kormányszintű megállapodás született az adórendszer további
módosításairól, amelyek közül néhány, a jelenleg aluladóztatott
környezetvédelmi és ingatlanadókat érinti. a munkabéreket terhelő adókat
érintő javasolt rendelkezések átmeneti jellege a további megfeleléssel
kapcsolatos költségeket hozna létre és az adófizetők szempontjából kevésbé
lenne kiszámítható. Ezen felül az új javaslatok csak részben foglalkoznak azzal,
hogy az átalányösszegek és adókedvezmények széles körű igénybevétele miatt
a munkavállalókhoz képest alacsony az önálló vállalkozók tényleges adóztatása.
Végezetül, a kormány intézkedéseket fogadott el a hozzáadottérték-adóval és az
üzemanyagadóval kapcsolatos csalások elleni küzdelem érdekében, és megtette az
első lépéseket az egyablakos beszedési rendszer bevezetése felé. Az
adójogszabályok betartása azonban továbbra is kérdés marad, és a jelenlegi
adóbeszedési rendszer nem világos és átfogó stratégián alapul.
(9)       A cseh kormány elfogadta és
részben végrehajtotta a nyugdíjrendszer reformját, amelynek célja a
költségvetés megszilárdítása és a nyugdíjmegtakarítások növelése. A
nyugdíjrendszerben várható pénzügyi egyensúlyhiány azonban az uniós átlaggal összevetve
még mindig viszonylag magas. A törvényes nyugdíjkorhatár és a várható
élettartam egymáshoz igazítása nem képezte a reform részét. Az, hogy az újonnan
létrehozott új pillér mennyiben eredményez magasabb átlagnyugdíjakat a
jövőben, attól függ, hogy a munkavállalók – különösen a fiatalok – milyen
arányban vesznek e pillérben részt, illetve hogy hosszú távon milyen lesz a
várható hozam. Nem jelentettek be azonban olyan intézkedéseket, amelyek
ösztönöznék az e pillérben való részvételt, valamint szükség volna a
potenciális megtakarítók számára nyújtott további iránymutatásra. Ezen felül a
kormány által javasolt új korkedvezményes nyugdíjba vonulási rendszer
jelentős kockázatot jelent a reformok hitelessége és a nyugdíjkorhatár
hatékony megemelését és megfelelő nyugdíjak elérését illetően
megfogalmazott célkitűzései szempontjából.
(10)                 A teljes
munkanélküliségi ráta az uniós átlag alatt van, a gyermekes nők és más
kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok a munkaerőpiacon továbbra
sem tudnak teljes mértékben érvényesülni. A szülői szabadságról való korai
visszatérés – amely megelőzné a készségek elvesztését – függ a
gyermekgondozás, különösen a három év alatti gyermekek gondozásának jobb
elérhetőségétől. E tekintetben a kormány könnyítette a vállalati
óvodák létrehozásának műszaki követelményeit, és adózási ösztönzőket
kíván bevezetni a magán-gyermekgondozás szélesebb körű elterjedése
érdekében, részben végrehajtva így az ajánlásokat. Mivel azonban a 3 év alatti
gyermekeknek csupán 3%-a jár bölcsödébe (ez az arány az EU-27-ben 2009-ben 24%
volt), további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a kisgyermekek
szülei nagyobb mértékben vegyenek részt a munkaerőpiacon.
(11)     Számos intézkedést fogadtak el
az állami foglalkoztatási szolgálat teljesítményének javítása érdekében. A
regionális munkaügyi hivatalok egy új központi munkaügyi hivatal irányítása alá
kerültek, és – a szociális ellátások szélesebb körű reformja keretében – a
nem biztosítási szociális ellátások kifizetéséért viselt felelősség az
önkormányzatokról a munkaügyi hivatalokra hárult. Az ebből eredő
megnövekedett munkamennyiség azonban további terheket ró az állami
foglalkoztatási szolgálat alkalmazottaira, akiknek száma 2011-ben 12%-kal
csökkent. A munkaerő-közvetítés javítása érdekében bevezettek egy
rendszert, amely a foglalkoztatási szolgálatokat magánügynökségeknek szervezi
ki. A díjrendszer azonban nem tűnik megfelelőnek. További
erőfeszítésekre van szükség a képzések, az álláskeresésben nyújtott segítség
és az egyénre szabott szolgáltatások jobb minőségének és hatékonyságának
biztosítása érdekében. Ehhez azonban biztosítani kell a szükséges eszközöket és
ösztönzőket. Be kell vezetni a hatékonyság értékelését az intézkedések
célzottságának javítása érdekében, amennyiben a beavatkozásokat és az
aktivációs programok finanszírozását a teljesítményhez kívánják kötni.
(12)     Az egyes olyan területeken,
mint az e-kormányzati szolgáltatások és a vállalkozások adminisztratív
terheinek csökkentése terén a közelmúltban történt előrelépések ellenére a
közigazgatás hatékonyságának javítására még sok lehetőség kínálkozik. A
korrupcióellenes stratégia tekintetében a 2012 áprilisa óta hatályos új
közbeszerzési törvény elfogadása volt a legfőbb eredmény. E törvény megfelelő
érvényesítése és végrehajtása létfontosságú annak hitelessége és hatékonysága
tekintetében. Még nem oldották meg az anonim részvénytulajdonlás kérdését. A
közalkalmazotti törvény még mindig előkészítés alatt áll, azonban
késedelem nélkül el kell fogadni annak érdekében, hogy a közigazgatás számára
biztosítsák a szükséges stabilitást. Emellett az uniós alapok végrehajtása
terén mutatkozó gondokat jelentős mértékben a közbeszerzés
szabálytalanságai, valamint a közigazgatás irányításának és ellenőrző
rendszereinek az elvárt szint alatti működése okozza.
(13)     A cseh gazdaságnak olyan
tényezőket kell mozgósítania, amelyek elősegítik az innováción, a
magasabb hozzáadott értéken és a humántőkén alapuló növekedésre való
átállást, mivel a tőkeigényes növekedésen alapuló további tényleges
konvergencia meglehetősen korlátozottnak tűnik. Jelenleg párbeszéd
folyik a felsőoktatás reformjáról. E reform magában foglalja ugyan a
jelenlegi akkreditációs folyamat átalakítását, azonban nem pontosítja kellőképp
a minőségértékelési normákat, és a módszeres adatgyűjtés és elemzés
hiánya miatt nem élvezi az akadémiai közösség támogatását. A cseh diákok romló
eredményei miatt a kormány lépéseket tett a minimális tanulmányi eredmények
biztosítása érdekében, és országos szintű számítógépes vizsgáztatási
stratégiát indított útnak. Ezen intézkedések azonban nem képesek hatékonyan
növelni a kötelező oktatás minőségét és igazságosságát.
(14)     Az európai szemeszter
keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó
elemzését, és értékelte a konvergenciaprogramot, valamint a nemzeti
reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Csehország fenntartható
költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott
jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és
iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós
szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági
kormányzását. A Bizottság európai szemeszter keretében megfogalmazott
ajánlásait az alábbi, 1–6. ajánlások tükrözik.
(15)     A Tanács ezen értékelés
fényében megvizsgálta a Cseh Köztársaság konvergenciaprogramját. Véleményét[7] mindenekelőtt az 1.
ajánlásban foglaltak tükrözik,
AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság a 2012-2013
közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           biztosítsa a túlzott hiány
kellő időben történő kiigazítása érekében tervezett
előrehaladást. Ebből a célból teljes mértékben hajtsa végre a 2012.
évi költségvetést és határozza meg 2013-ban szükséges tartós intézkedéseket,
hogy elérjék a túlzotthiány-eljárás szerint a tanácsi ajánlásban meghatározott
átlagos éves strukturális kiigazítást. Ezt követően biztosítsa a
megfelelő a strukturális kiigazítást annak érdekében, hogy kellő
előrelépés történjen a középtávú célkitűzés felé, ideértve a kiadási
referenciaérték teljesülését. Ezzel összefüggésben kerülje el a lineáris
csökkentéseket, biztosítsa a növekedést ösztönző kiadásokat és fokozza a
közkiadások hatékonyságának javítását. Használja ki a mozgásteret a növekedésre
legkevésbé ártalmas adóemelés terén. A munkát terhelő magas adókról
helyezze át a hangsúlyt az ingatlanadókra és a környezetvédelmi adókra.
Csökkentse a munkavállalók és az önálló vállalkozók adóügyi megítélése közötti eltéréseket.
Tegyen lépéseket az adóbeszedés javítására, csökkentse az adócsalást, javítsa
az adószabályok betartását, többek között az összes adóra érvényes egyablakos
beszedési rendszer végrehajtása révén.
2.           Az állami nyugdíjrendszerben
vezessen be további változtatásokat annak hosszú távú fenntarthatóságának
biztosítása érdekében. Gondolja át a korai nyugdíjba vonulási rendszer
tervezetét. A megfelelőbb nyugdíjak érdekében biztosítsa a fiatal
munkavállalók részvételét a tervezett második pillérben.
3.           Tegyen további lépéseket
annak érdekében, hogy jelentős mértékben javuljon hozzáférés a
megfizethető és minőségi iskola előtti nevelési intézményekhez.
4.           A képzés, munkakeresési
segítség és az egyénre szabott szolgáltatások, köztük a kiszervezett
szolgáltatások minőségének és hatékonyságának növelésével szilárdítsa meg
az állami foglalkoztatási szolgálatokat.
5.           A szabálytalanságok
elkerülésére, valamint a közigazgatás stabilitása és hatékonysága érdekében
haladéktalanul fogadja el és hajtsa végre a közalkalmazotti törvényt, valamint
biztosítsa az új közbeszerzési törvény megfelelő végrehajtását. Oldja meg
az anonim részvénytulajdonlás kérdését. Biztosítsa az uniós támogatások helyes
végrehajtását és fokozza a korrupció elleni küzdelmet.
6.           Fogadja el a felsőoktatás
és a kutatóintézetek minőségi értékelését szolgáló átlátható és
egyértelműen meghatározott rendszer létrehozásához szükséges jogszabályt.
Biztosítsa, hogy a finanszírozás fenntartható legyen és a minőségértékelés
eredményéhez kapcsolódjon. Alakítsa ki a kötelező oktatás
fejlődésorientált értékelési keretét.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2012) 303 final
[3]               P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047.
[4]               A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata
[5]               COM(2012) 68 final
[6]               A Bizottság szolgálatai által a programban megadott
információk alapján a közös módszertannak megfelelően újraszámított,
egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított
egyenleg.
[7]               Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése
szerint.