               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 521 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Portugália 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Portugália 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Portugália 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Portugália 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Portugáliát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta
                  7
               .

               (2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Portugáliának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 1–4. ajánlás is tükröz.

               (3)2017. február 22-én közzétették a Portugáliára vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  8
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Portugáliának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Portugália által elért eredményeket. Emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé
                  9
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugáliában túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a jelentős nettó külső kötelezettségállomány, a magán- és az állami szektor adósságállománya és a nemteljesítő hitelek nagy aránya – a magas, bár csökkenő munkanélküliséggel és a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggésben – sebezhetővé teszi az országot. A potenciális növekedés nem éri el a válság előtti szintet, ami a termék- és munkaerőpiac tartós szűk keresztmetszeteire és rugalmatlanságára, valamint a külső egyensúlyhiányokra vezethető vissza. A folyó fizetési mérleg egyenlege némi javulást mutat, de további erőfeszítésre van szükség a nettó külső kötelezettségállomány nagyobb mértékű kiigazításához. A közelmúltbeli jelentős kiigazítást követően a fajlagos munkaköltségek a lanyha termelékenységnövekedés és az emelkedő bérek miatt növekedni kezdtek. A magánszektor adóssága csökken, az államadósság pedig stabilizálódott, de a hitelállomány-leépítésnek folytatódnia kell. A nemteljesítő hitelek állománya változatlanul magas, és – az alacsony nyereségességgel és a viszonylag csekély tőkepufferekkel együtt – kockázatot jelent a bankok mérlegére nézve. A munkaerőpiaci feltételek javultak, de az ifjúsági és a tartós munkanélküliség, valamint az ideiglenes alkalmazottak aránya még mindig magas.

               (4)Portugália 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Portugália nemzeti reformprogramja rövid és középtávú kötelezettségvállalásokat egyaránt tartalmaz. Intézkedéseket határoz meg mindenekelőtt az államháztartási gazdálkodás és a vállalkozási keretfeltételek javítására, valamint a vállalati adósságállomány leépítésére vonatkozóan. Ambiciózus reformokra tesz vállalást a közigazgatás korszerűsítése, a szociális védelem fokozása, a munkaerő készségszintjének emelése és az állami vállalatok irányításának javítása terén. Foglalkozik továbbá a 2017. évi országjelentésben és az euróövezetre vonatkozó ajánlásban megállapított, többek között a beruházások fellendítésére és az államháztartás fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó kihívásokkal. Amennyiben ezeket az intézkedéseket a jelzett határidőn belül teljes mértékben végrehajtják, hozzájárulhatnak Portugália makrogazdasági egyensúlyhiányának kezeléséhez és az országspecifikus ajánlások megvalósításához. Portugália szakpolitikai kötelezettségvállalásainak értékelése alapján a Bizottság megerősíti korábbi értékelését, amely szerint a jelenlegi szakaszban nincs szükség további intézkedésekre a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében. A szakpolitikai reformmenetrend végrehajtását egyedi nyomon követés keretében fogják figyelemmel kísérni.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  10
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról
                  11
               .

               (6)A túlzotthiány-eljárás megszüntetését követően Portugália a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. 2017. évi stabilitási programjában a kormány azt vetíti előre, hogy a GDP-arányos államháztartási hiány 2017-ben és 2018-ban 1,5 %, illetőleg 1,0 % lesz, majd további javulás után 2020-ban a GDP 0,4 %-ának megfelelő többletbe fordul át. Ezek a tervek nem veszik figyelembe a banktámogatási intézkedések
                  12
                esetleges hiánynövelő hatását. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,25 %-ának megfelelő strukturális többlet – a tervek szerint 2021-ben fog megvalósulni. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 127,9 %, 2018-ban pedig 124,2 % lesz, majd 2020-ban 117,6 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzést alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2017-re megalapozott, a következő évek tekintetében viszont optimista. Ugyanakkor 2017-től kezdődően a kitűzött hiánycélok elérésének támogatásához szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva.

               (7)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Portugáliának 2017-ben legalább a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2017 vonatkozásában jelentős lesz az eltérés ettől a követelménytől.

               (8)Költségvetési helyzetét és különösen adósságállományának szintjét figyelembe véve Portugáliának 2018-ban várhatóan további kiigazítást kell végrehajtania középtávú költségvetési célja, a GDP 0,25 %-ának megfelelő strukturális többlet elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  13
                legfeljebb 0,1 %-os nominális növekedését jelenti. Ez a GDP legalább 0,6 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország 2018-ban jelentősen el fog térni ettől a követelménytől. Az előrejelzés szerint Portugália várhatóan 2017-ben és 2018-ban sem fog megfelelni az átmeneti adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2017-től kezdődően további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és a költségvetés alakulásának értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018-as költségvetésiterv-javaslat, majd azt követően a 2018-as költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a portugál államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt. Ebben az összefüggésben a Bizottság – Portugália konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván releváns mérlegelési jogkörével.

               (9)A stabil költségvetési konszolidáció az új költségvetési kerettörvény időben történő és szigorú végrehajtásától, a közkiadások felülvizsgálatától és racionalizálásától, valamint a bevételek beszedésének további javításától függ. Portugália elindította a kiadások felülvizsgálatára irányuló programot, amely főként az egészségügyi és oktatási minisztériumot, az állami vállalatokat és a (központosított) közbeszerzést, valamint az ingatlangazdálkodást érintő hatékonysági intézkedéseken alapul. Ez a felülvizsgálat azonban nem jelent átfogó megközelítést, mivel csak a központi kormányzatra terjed ki és a szolgáltatások észszerűsítéséből eredő hatékonysági előnyökre összpontosít. Az egészségügyi ágazatban a kormány a betegségmegelőzés és a közegészségügyi politikák előmozdítására irányuló intézkedéseket fogadott el. Emellett számos intézkedést tett az egészségügyi szektor hatékonyságának és fenntarthatóságának fokozására, például a központosított közbeszerzés vagy a generikus készítmények szélesebb körű alkalmazása révén. A kórházak reformja folyamatban van, ugyanakkor továbbra is komoly problémát jelent a kórházakban a költségvetés tervezése és végrehajtása. Tovább nőtt a késedelmes fizetések (hátralékok) összege, ami a számviteli kontrollmechanizmusok és az igazgatási gyakorlatok hiányosságaira utal. A pontos és kiegyensúlyozott költségvetés, a jobb ellenőrzés és a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló törvény tényleges végrehajtása hozzájárulhat a hátralékok csökkentéséhez és az ágazat hatékonyságának és színvonalának fokozásához. Az elöregedéshez kapcsolódó költségek jelentős mértéke és emelkedése veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. Középtávon várhatóan főként a nyugdíjak finanszírozásának költségeihez fognak kapcsolódni nagyobb költségvetési kockázatok. Az értékelés szerint – változatlan politikát feltételezve – az országban a hosszú távú költségvetési kockázatok alacsonyak, ami nagyrészt a nyugdíjreformoknak, továbbá annak köszönhető, hogy a nyugdíjrendszer költségvetési átcsoportosításoktól való függősége tovább csökken. Még nem valósult meg teljes mértékben az állami vállalatok – fiskális fenntarthatóságukat célzó – szerkezetátalakítása. A pénzügyminisztérium ellenőrzési részlege által felügyelt állami vállalatok teljes adósságállománya 2016 második negyedévében 32 milliárd euró volt. Az állami vállalatok pénzügyi fenntarthatóságát garantáló, konkrét célszámokat meghatározó keret hozzájárulhat az állami költségvetési átcsoportosításoktól való függőség csökkentéséhez és a nagy adósságállomány leépítéséhez.

               (10)2016-ban folytatódott a portugál munkaerőpiac helyreállása, a munkaerőpiaci mutatók folyamatosan javultak, mindenekelőtt csökkent a munkanélküliségi ráta. A létrejött új munkahelyek jelentős hányada határozatlan idejű foglalkoztatást jelent. Ugyanakkor változatlanul magas a határozott idejű szerződések száma is. A munkaerőpiac jelentős szegmentációja – különösen a fiatalok körében – hátrányosan befolyásolja a munkavállalók karrierlehetőségeit és jövedelmét. 2017 januárjában Portugália átalakította a foglalkoztatás támogatására irányuló programját, hogy előmozdítsa a határozatlan idejű szerződéssel való munkaerő-felvételt. Mindazonáltal úgy tűnik, az intézkedés által a szegmentáció csökkentésére gyakorolt várt hatás korlátozott, mivel a program viszonylag kevés emberre terjed ki. Bár a közelmúltbeli munkaerőpiaci reformok javították a munkahelyteremtésre irányuló ösztönzőket, a jogi keretnek még mindig vannak olyan elemei, amelyek visszatartják a vállalkozásokat a határozatlan idejű szerződéssel való munkaerő-felvételtől. Mindenekelőtt a munkaadóknak magas és tervezhetetlen elbocsátási költségekkel kell számolniuk, ha egy határozatlan időre alkalmazott munkavállaló egyéni elbocsátására kerül sor. Ez részben annak a következménye, hogy a munkaadónak vissza kell állítania a munkavállaló munkaviszonyát, amennyiben az elbocsátás jogellenesnek minősül, részben pedig annak, hogy a jogi eljárások hatékonysága nem megfelelő.

               (11)A munkanélküliség 2014 óta esik, és a tartósan munkanélküliek abszolút száma is csökkenőben van. Azonban a munkanélküliek több mint fele legalább egy éve állástalan, és ez az arány a fellendülés közepette sem csökken. A tartós és az ifjúsági munkanélküliség magas szintje növeli annak a kockázatát, hogy a munkanélküliek elszakadnak a munkaerőpiactól és fokozatosan elveszítik megszerzett készségeiket és foglalkoztathatóságukat, ami negatívan hat a potenciális növekedésre is. Az ifjúsági munkanélküliség, bár még mindig jelentős, az elmúlt évek intézkedéseinek, többek között az ifjúsági garancia összefüggésében végrehajtott tájékoztatási intézkedéseknek köszönhetően visszaesőben van. Ez részben magyarázatot adhat arra, hogy miért alacsonyabb a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya az uniós átlagnál. Emellett Portugália intézkedéseket tesz az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák észszerűsítése és az ifjúsági munkanélküliség problémájának kezelése érdekében. Idetartozik a foglalkoztatási ösztönzők 2017. áprilisi bevezetése (társadalombiztosítási engedmények révén), amelynek célja a fiatalok és tartósan munkanélküliek határozatlan idejű szerződéssel történő felvétele. Mindazonáltal a tartósan munkanélküliek tényleges aktivizálásához alapvető, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatok a szóban forgó csoport igényeinek jobb azonosítása és kezelése érdekében hatékonyan együttműködjenek a szociális szolgálatokkal. A bejelentett egyablakos foglalkoztatási ügyintézés létrehozása fontos lépést jelentene ebbe az irányba.

               (12)A bejelentett ütemtervnek megfelelően a kormány az előző két évhez hasonlóan 2017-ben is emelte a minimálbért. A várt inflációt és a termelékenység átlagos növekedését meghaladó utolsó emelés eredményeként várhatóan egyre szélesebb körben lesz érvényes a minimálbér, mivel 2016-ban a minimálbér hatálya alá tartozó munkavállalók aránya már a teljes munkavállalói létszám egyötöde volt. A minimálbér emelése hozzájárul az aktív keresők szegénységi rátájának csökkentéséhez, és kedvezően befolyásolhatja az összesített keresletet. Mindazonáltal foglalkoztatási kockázatokat eredményezhet, elsősorban az alacsony képzettségűek esetében. A jelenlegi fellendüléssel összefüggésben ezek a kockázatok nem materializálódtak, de továbbra is kihívást jelentenek. A kormány a minimálbér alakulásának hatását negyedéves jelentésekkel követi nyomon, amelyeket közzétesznek és megvitatják a szociális partnerekkel.

               (13)A legutóbbi PISA-felmérés eredményeinek tanúsága szerint Portugália jelentős javulást ért el az iskolai oktatás eredményei terén. Azonban az ország továbbra is azon OECD-országok közé tartozik, ahol a legmagasabb az osztályismétlők aránya, ami bizonyítottan növeli a korai iskolaelhagyás kockázatát és jelentősen megterheli az oktatási költségvetést. A munkaerő általános készségszintje Európában a legalacsonyabbak között van, és az ország innovációs potenciáljának, valamint versenyképességének gátját jelenti. Emellett a hiányzó digitális kompetencia továbbra is akadályozza a munkaerő továbbképzését. A portugál munkavállalók mintegy 22 %-a nem rendelkezik digitális ismeretekkel (alapvetően azért, mert nem használják rendszeresen az internetet), ami az uniós átlag kétszerese. A kormány intézkedéseket tett a felnőttképzés előmozdítása érdekében, nevezetesen a Qualifica központok és a kapcsolódó képzési útlevél létrehozásával. Annak biztosításához, hogy ezek az intézkedések hatékonyak legyenek, nagyon fontos, hogy a munkaerőpiaci keresletnek megfelelő, színvonalas lehetőséget kínáljanak a munkavállalók továbbképzésére és átképzésére. A kormány számos intézkedést tett a felsőoktatás és a vállalkozói szféra közötti együttműködés támogatása érdekében, különös tekintettel kutatási eredményeikre és tevékenységeikre. Mindazonáltal a felsőoktatási struktúrákat át kell alakítani az említett együttműködés lehetővé tétele érdekében.

               (14)A nemteljesítő vállalati hitelek nagy aránya, az alacsony nyereségesség, az állampapírokkal szembeni kitettséggel összefüggő kockázatok és a gyenge tőkepufferek nyomás alá helyezik a bankszektort. Az eszközminőség – különösen a vállalati szektorban megnyilvánuló – romlása megterheli a bankok nyereségességét. Az alacsony tőkepufferekkel együtt ez az egyik olyan tényező, amely megakadályozza a hitelek és a befektetések produktív elosztását. A nemteljesítő hitelek aránya továbbra is magas (a 2015. végi 19,6 %-hoz képest 20,1 %) és a gazdaság egyes szektoraiban – különösen az építőiparban és az ingatlanszektorban tevékenykedő vállalatok körében – tovább emelkedik. Az utóbbi időben sor került néhány intézkedésre a nemteljesítő hitelek nagy arányának kezelése érdekében. Mindazonáltal átfogó stratégiára van szükség az értékvesztett adósságállomány jelentős mértékű csökkentéséhez, többek között a másodlagos piacok fejlesztésének ösztönzésével, hogy lehetővé váljon a bankok számára problémás portfólióik egy részének eladása.

               (15)A keresleti és kínálati oldalon fokozatosan javultak a hitelfeltételek, de a kkv-k finanszírozáshoz jutása továbbra is komoly probléma. Azon portugál cégek aránya, amelyek nem kapták meg a kért teljes hitelösszeget, 34 %-ról 42 %-ra nőtt, miközben az uniós átlag csökkent és 2016-ban 30 % volt. A finanszírozáshoz jutás javítása kedvező lenne a komoly növekedési potenciállal rendelkező innovatív és versenyképes vállalatok számára. Ez csökkentené az idegen tőkével történő finanszírozástól való függőségüket és javítaná a finanszírozási lehetőségeiket, továbbá segítené a cégek növekedését és nemzetközivé válását. A hitelből, illetőleg a saját tőkéből finanszírozott beruházások tőkeköltségének különbsége 2016-ban az ötödik legmagasabb volt az EU-ban, és jóval meghaladta az uniós átlagot. Bár az adórendszer változásai visszafogták a hitelből való finanszírozás ösztönzőit, azonban még nem állapítható meg, hogy ez milyen hatást gyakorol a vállalati adózás viszonylag jelentős, eladósodást ösztönző elemeire. 2016 júliusában a hatóságok bevezették a Capitalizar programot, amelynek fő célja a magánbefektetések ösztönzése. A program új hitelkereteket állapít meg a kkv-k számára és specializált alapokat hoz létre, amelyek részt vesznek a magánbefektetésekben és a befektetéseket támogató változásokat vezet be az adószabályokban. Ezzel párhuzamosan a kormány elindított egy másik programot is (Programa Semente), amely korai szakaszban biztosít finanszírozást induló vállalkozások és kisvállalkozások számára (magvető tőke). A program hozzájárul a sajáttőke-finanszírozáshoz azáltal, hogy legalább két évre adókedvezményt biztosít azon egyéni befektetők számára, akik új részvényeket vásárolnak az ilyen vállalkozásokban. A tervek szerint – gyors és teljes körű végrehajtás esetén – mindkét program javítani fogja Portugáliában a vállalatok finanszírozását.

               (16)A szolgáltatáspiaci akadályok kezelését célzó intézkedéscsomag részeként
                  14
                a Bizottság 2017 januárjában iránymutatást adott a tagállamoknak a nagy növekedési és munkahelyteremtési potenciállal bíró szakmai szolgáltatások szabályozásához szükséges nemzeti reformokról. A reformajánlások a tagállamok közreműködésével az elmúlt 3 évben végrehajtott kölcsönös értékelés elveire és az annak keretében végzett munkára épülő összehasonlító elemzés alapján követelmények széles körével foglalkoznak. Portugália aktívan részt vett ebben az értékelésben. Portugália nemzeti cselekvési tervében ismerteti, hogy mivel 2011 óta folyik a szabályozott szakmák nagyszabású reformja és felülvizsgálata, a következő években nem várható jelentősebb változás. A Bizottság iránymutatása – azáltal, hogy kitér a kimondottan a fenti szakmákra vonatkozó követelményekre – kiegészíti az európai szemeszter keretében végzett értékeléseket. A szolgáltatásnyújtáshoz való hozzáférést számos ágazatban jelentős szabályozási akadályok és adminisztratív terhek nehezítik. A pénzügyi támogatási program keretében megállapodás született az építőipart és a legszigorúbban szabályozott üzleti szolgáltatásokat, többek között a szabályozott szakmákat célzó reformokról, de ezeket azóta felfüggesztették vagy elvetették. Egyes szakmák esetében a munkajogi szabályok az e szakmák verseny előtti megnyitása tekintetében kevésbé ambiciózusak, mint a keretelvek. Problémákat vetnek fel azzal összefüggésben is, hogy milyen közvetlen és közvetett hatással vannak a verseny korlátozására a szakmai szolgáltatások piacán.

               (17)A portugál közigazgatásra tartósan alacsony szintű hatékonyság és átláthatóság jellemző. A közbeszerzés terén továbbra is korlátozott a verseny. Az eredmények ellenére a közbeszerzési adatok és eljárások átláthatósága és megbízhatósága tekintetében még mindig hiányosságok tapasztalhatók. A koncessziós szerződések, valamint a köz- és magánszférabeli partnerségek átláthatóságát változatlanul akadályozza, hogy az ajánlatkérő szervek nem rendelkeznek az összetett szerződések kezeléséhez szükséges szakértelemmel. Továbbra is jelentős mértékű a közbeszerzés terén a közvetlen odaítélési eljárások alkalmazása. Az adminisztratív terhek és az országos szinten nem homogén végrehajtási gyakorlat hátráltatja az eljárási reformot. Az előrelépés ellenére késedelmet szenvedett a helyi és központi közigazgatási eljárások egyszerűsítése, és a közigazgatás különböző szintjei között nem megfelelő a koordináció. A portugál hatóságok új egyszerűsítési programot hagytak jóvá (SIMPLEX+). A program a polgárokra és a vállalkozásokra irányuló, meglehetősen ambiciózus intézkedéscsomagot tartalmaz. Ezek az intézkedések ígéretesek, és biztosítani kell a SIMPLEX+ csomag időben történő végrehajtását, hogy a program ténylegesen kifejthesse hatását. A csomag vállalkozásokat érintő intézkedéseinek legtöbbjét most kezdik végrehajtani. A portugál igazságügyi rendszer teljesítménye még mindig elmarad az uniós átlagtól. A polgári, kereskedelmi és adóügyi perekre vonatkozó hatékonysági mutatók gyengék, ami gátolja a vállalkozási dinamikát és a külföldi közvetlen befektetések beáramlását. Az adóügyi és a közigazgatási bíróságok hatékonysága továbbra is kívánnivalókat hagy maga után, ami a megoldott ügyek arányát illeti, és az eljárások még mindig túlságosan hosszadalmasak. Még mindig akár 40 hónapig is tarthat egy fizetésképtelenségi bírósági eljárás lezárása, ami kételyeket vet fel a SIREVE keret hatékonyságával kapcsolatban.

               (18)Portugália eredményeket ért el a közigazgatás átláthatóságának fokozása és a korrupció elleni fellépés terén, de hiányzik az átfogó stratégia. Úgy tűnik, a korrupció elleni küzdelem valódi prioritássá vált a nemzeti ügyészségi hivatalok számára, és hatékonyabb eljárásokat vezettek be az ügykezelésben és a forrásgazdálkodásban. Egyelőre azonban nem lehet megjósolni, hogy mindez a magas szinten elkövetett korrupciós esetekben hozott jogerős elmarasztaló ítéletek arányának és a komolyabb visszatartó erővel járó szankciók alkalmazásának javulásához vezet-e. Ami a megelőzést illeti, a közintézményekben létrehozott korrupciómegelőzési tervek eddig nagyrészt csak formálisak voltak. A terveket nem igazították minden esetben teljes mértékben az adott szervezethez, és nem kapcsolódik hozzájuk megfelelő ellenőrzés.

               (19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Portugália gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Portugáliának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Portugália fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (20)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  15
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (21)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Portugália 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa a túlzott hiány kiigazításának tartósságát. Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában jelentős költségvetési kiigazítást tesz szükségessé. Szakpolitikai fellépései során igyekezzen olyan költségvetési irányvonalat kialakítani, amely hozzájárul a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez, és biztosítja Portugália államháztartásának fenntarthatóságát. Fokozza erőfeszítéseit, hogy le tudja zárni a kiadásoknak a közigazgatás minden szintjén végrehajtott átfogó felülvizsgálatát. Mindenekelőtt az egészségügyi ágazatban erősítse meg a kiadások ellenőrzését, a költséghatékonyságot és a megfelelő költségvetés-tervezést, a kórházakban fennálló hátralékok csökkentésére összpontosítva, valamint biztosítsa a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát. Az állami vállalatok költségvetési fenntarthatóságának fokozásához időben tűzzön ki ágazatspecifikus hatékonysági célokat a 2018. évi költségvetéssel összefüggésben, hogy javuljon az állami vállalatok nettó összjövedelme és csökkenjen az állami költségvetésre nehezedő teher.

               2.Mozdítsa elő a határozatlan idejű szerződéssel való munkaerő-felvételt, többek között a jogi keret felülvizsgálatával. Biztosítsa a tartósan munkanélküli személyek eredményes aktivizálását. A szociális partnerekkel együtt biztosítsa, hogy a minimálbérek alakulása ne akadályozza az alacsony képzettségűek foglalkoztatását.

               3.Fokozza az erőfeszítéseket a hitelintézetek mérlegének megtisztítása érdekében a nemteljesítő hiteleket kezelő átfogó stratégia végrehajtásával, többek között az értékvesztett eszközök másodlagos piacának megerősítésével. Különösen az induló vállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások esetében javítsa a tőkéhez jutást.

               4.2017 végéig hajtsa végre az adminisztratív terhek és a szabályozási akadályok további csökkentését célzó ütemtervet az építőipari és az üzleti szolgáltatások ágazatában. Javítsa a fizetésképtelenségi és adóügyi eljárások hatékonyságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 és P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  A Bizottság 2017. március 10-i határozata – A.47178 – Portugália – a Caixa Geral de Depósitos, S.A. feltőkésítése.

                     (13)
                  A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 505 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Németország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Németország 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Németország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Németország 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9-10-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Németországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács 2017. március 21-én elfogadta
                  7
               .

               (2)Olyan tagállamként, amelynek pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kapcsolatra, Németországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1 és 2. ajánlások tükröznek.

               (3)2017. február 22-én közzétették a Németországra vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  8
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Németországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Németország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit 2017. február 22-én tették közzé
                  9
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen a tartósan magas folyófizetésimérleg-többlet határon átnyúló jelentőséggel bír, és tükrözi az erős integráció és  a nemzetközi munkamegosztásban rendkívül versenyző ágazat teljesítménye mellett  – a többletmegtakarításokat és a visszafogott beruházásokat mind a magán-, mind a közszférában. A folyó fizetési mérleg többlete 2015-ben nőtt,  2016-ban nagyjából változatlan maradt, és várhatóan magas szinten marad. A többlet kezelése befolyásolhatja az EU és a többi euróövezeti ország egyensúly-helyreállítási kilátásait, mivel a dinamikusabb német belső kereslet  megkönnyíti az erősen eladósodott tagállamok hitelállomány-leépítését. A kedvező finanszírozási feltételeket teremtő alacsony kamatlábak ellenére a GDP arányában kifejezett magánberuházások változatlanul visszafogottak. Bár a magánfogyasztás élénkülése folytatódott, a háztartások megtakarítása uniós rekordszintet ért el. Különösen nagy szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy az egyensúlyhiányokból eredő negatív hatások érjék a német gazdaságot, illetve az ország méretéből és határokon átnyúló jelentőségéből adódóan a gazdasági és monetáris uniót.

               (4)Németország 2017. április 13-án benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017 április 28-án 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  10
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjai felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról
                  11
               .

               (6)Németország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az adósságszabály hatálya alatt van. 2017. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartás tekintetében ¼ és ½ % közötti költségvetési többletet tervez a 2017–2021 közötti időszakra. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak egésze során biztonsággal teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenést követően 2021-re 57 %-ot tesz majd ki. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet nem hagyott jóvá független szerv – megalapozott.

               (7)A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan 2017-ben a GDP 0,6 %-ának, 2018-ben pedig a GDP 0,3 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Az államadósság az előrejelzés szerint stabil csökkenő pályán marad, biztosítva az adósságnak az adósságszabály előírásait meghaladó mértékű csökkenését. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Németország az előrejelzések szerint 2017-ben és 2018-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ugyanakkor továbbra is van lehetőség a belföldi kereslet támogatására a beruházások tartós növekedését elősegítő fiskális politika alkalmazásával, és a reálbérek magasabb növekedése feltételeinek megteremtésével.

               (8)Az állami beruházások GDP-hez viszonyított aránya nagyjából állandó maradt, és az euroövezet átlaga alatt van. Az állami beruházások továbbra is el vannak maradva, különösen helyi szinten, ahol a nettó befektetés 2016-ben is negatív maradt. Ez a helyzet az elmúlt években megtett intézkedések és annak ellenére áll fenn, hogy az állami beruházások jelentősen nőttek általános kormányzati szinten 2015-ban és 2016-ban. 2016-ben további intézkedéseket hoztak, amelyek várhatóan növelnék az állami beruházásokat, beleértve a szövetségi, állami és önkormányzati szinteket. Ezek közé tartozik a szövetségi költségvetési viszonyok reformja, amely elfogadása esetén 2020-ban lép hatályba. Ezen kívül az infrastrukturális beruházások tervezésével kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások kiterjesztése az önkormányzatokra várhatóan javítani fogja az infrastrukturális beruházások tervezését és végrehajtását önkormányzati szinten. Ez különösen időszerű kérdés arra tekintettel, hogy az infrastrukturális beruházási projekteket a szövetségi államokban és a településeken csak korlátozott mértékben hajtják végre, és befolyásolják őket a kapacitási és a tervezési korlátok. Általában a kedvező költségvetési helyzet  rendelkezésre álló költségvetési térre utal, például az állami beruházások növelését szolgáló kiegészítő finanszírozás biztosítását a kormányzat valamennyi szintjén.

               (9)Az állami és magán oktatási és kutatási kiadások szintje meglehetősen stabil volt a GDP-hez viszonyítva az elmúlt években, de továbbra is elmarad az uniós átlagtól. A 2015. évi 9,1 % nem éri el a GDP 10%-ában megállapított nemzeti célkitűzést. Az oktatásba, kutatásba és innovációba történő további beruházások alapvető fontosságúak  Németország jövőbeli gazdasági sikeréhez, és különösen a frissen érkezett bevándorlók hatékonyan integrálásához. Ez utóbbi elérése érdekében Németország jelentős erőfeszítéseket tett, különösen a szakoktatás és -képzés területén. Az elkövetkező években hasonló erőfeszítésekre lesz szükség más oktatási ágazatokban is.

               (10)A német adórendszer továbbra is összetett, az adóigazgatási költségek magasak, és több vállalati adózási rendelkezések akadályozhatja a magánbefektetéseket. A társasági tőke költségek a jelentős csökkentések ellenére továbbra is a legmagasabbak között vannak az EU28-ban. A helyi iparűzési adó (Gewerbesteuer), valamint a szolidaritási különadó beszámításával a vállalati bevételekre kivethető maximális törvényes adókulcs 2016-ben elérte a 30,2 %-ot. Ez jelentősen meghaladta a 22,8 %-os nem súlyozott uniós átlagot. Az átlagos adókulcs 28,2 %, a 21,1 %-os nem súlyozott uniós átlaghoz képest. A társasági adózás terén a vállalatok által az eladósodás választása a hetedik legmagasabb érték volt az EU-ban 2016-ban. A részvényesek szintjén hasonló az eladósodás választásának mértéke. Ez különösen fontos a kkv-k számára, amelyeknek rendszerint belföldi részvényesei vannak. A részvények tőkeköltségeinek csökkentése megerősíthetné a magánszektorbeli beruházásokat és a fejletlen német kockázatitőke-piacot. A nonprofit elemeknek a helyi iparűzési adó adóalapjában való szerepeltetése, a veszteségek továbbvitelének korlátozásai és az adóztatásból eredő torzulások a jogi formára tekintettel az adórendszer egyéb olyan jellemzői, amelyek befolyásolhatják a finanszírozási és beruházási döntéseket. Az adórendszer beruházás barátságosságát csökkentő további rendelkezések közé tartozik a gyorsított értékcsökkenési program, a levonható nyugellátás kiszámításához használt kamatláb, tőkenyereség adóztatására, és a pénzforgalmi szemléletű elszámolás a hozzáadottérték-adó terén. Eredményes végrehajtás esetén a szövetségi adóhatóság kiegészítő általános és  IT specifikus hatásköre a tagállami adóhatóságokkal kapcsolatban, amely a szövetségi költségvetési viszonyok reformjáról szóló megállapodás része volt, hozzájárulhat az adóügyi igazgatás korszerűsítésének felgyorsításához.

               (11)A kockázati tőkebefektetések nőttek Németországban, de a piac nemzetközi összehasonlításban továbbra is fejletlen. A kockázati tőkebefektetések 2015-ben a GDP körülbelül 0,03%-át tették ki, ami némileg magasabb az uniós átlagnál, de még mindig nem érte el az olyan tagállamok szintjét, mint Finnország, az Egyesült Királyság, Svédország, Írország, Franciaország, és jócskán alatta marad nem uniós tagállamokénak, például az Egyesült Államokénak és Izraelnek. Különösen úgy tűnik, hogy a kockázatitőke-piac Németországban nem biztosít nagyobb, későbbi szakaszban lévő beruházások. A szövetségi kormány számos intézkedést hozott a kockázati tőke befektetések támogatására. Például egyszerűbbé tette a befektetési alapok adózását, fejlesztette a veszteségek továbbvitelét a társasági adó rendszerének keretében és kiterjesztette az INVEST programot az üzleti angyalok számára.

               (12)A megújuló energia felé történő elmozdulás jelentős beruházásokat tesz szükségessé az elektromos elosztóhálózatokba. Azonban a nemzeti villamosenergia infrastruktúrába tervezett beruházás jelentős késedelmet szenvedett. Elsősorban a lakossági ellenállás miatt 2016 közepéi az energiahálózat kiterjesztéséről szóló, 2009. évi törvényben meghatározott  magas feszültségű hálózati projektek csak mintegy 35 %-a valósult meg. A szövetségi követelménytervekről szóló törvényben előirányzott, jelenleg összesen 6 100 km hosszúságú erősáramú vezetékből csupán mintegy 6 %-ot hagytak jóvá, és csak 1 % épült meg.

               (13)Még mindig vannak akadályai a digitalizálás előnyei teljes körű kihasználásának. Például Németország nem teljesít jól a nagy sebességű és szupergyors széles sávú kapcsolatok elérhetősége terén, különösen az elővárosi és a vidéki régiókban. A német fiatalok körében viszonylag alacsony a számítógép-használat, és sok iskolában nincs szélessávú hozzáférés. A digitális közszolgáltatások teljesítménye is elmarad az uniós átlagtól. Különösen a kkv-knak kell felzárkózniuk a digitalizálás terén. A kkv-k mindössze egyötöde rendelkezik digitalizálási stratégiával. Létrehoztak egy kkv kiválósági központ hálózatot a kkv-k digitalizációjának megerősítése és felgyorsítása érdekében, az „Industrie 4.0” platform pedig összehozza az érdekelt feleket. Noha a vállalkozások K+F beruházásai növekszenek és Németország közel van ahhoz, hogy elérje az Európa 2020-ban szereplő K+F intenzitásra vonatkozó célkitűzését, a beruházások a nagy társaságoknál koncentrálódnak, míg a kkv-k hozzájárulása csökken. Ezenfelül a népesség elöregedése szintén hatással lehet a vállalkozói tevékenységre az elkövetkező években.

               (14)Az üzleti szolgáltatások ágazatában és a szabályozott szakmákban továbbra is igen jelentős szabályozási akadályokkal kell számolni. A korlátozások szintje magasabb, mint az uniós átlag, különösen az építészek, mérnökök, jogászok és könyvelők/adótanácsadók esetében. Ezen túlmenően a szóban forgó szakmák esetében az üzleti felmondási arány jóval alacsonyabb, mint az uniós átlag, ami azt jelzi, hogy a viszonylag mérsékelt a dinamizmus és a verseny Németországban a szakmai szolgáltatások terén. Az építészek és a mérnökök esetében az akadályok a részesedési és társasági formára való korlátozásokat jelentenek, és multidiszciplináris korlátozásokat az építészek, mérnökök és jogászok számára. Ezen akadályok leépítése intenzívebb versenyt eredményezhetne, amelynek eredményeképp több vállalkozás lépne be a piacra, és a fogyasztók az alacsonyabb árak ás a szélesebb választék révén élvezhetnének. A Bizottság 2017. januári közleményében a szolgáltatáspiaci akadályok kezelését célzó intézkedéscsomag részeként a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokat mutatott be
                  12
               .

               (15)Tovább nőtt a foglalkoztatottság, a munkanélküliség pedig minden eddiginél alacsonyabb szintre csökkent. Azonban a foglalkoztatás növekedése részben a részmunkaidős foglalkoztatás növekedésének tudható be, különösen a nők körében, és csak részben mutatkozott meg a reálbérek összesített növekedésében, amely 2016-ban lelassult. A második keresők munkavállalástól való visszatartásáért felelős tényezők és a részmunkaidős foglalkoztatás széles körben való elterjedtsége akadályozzák a munkaerő-piaci potenciál teljes mértékű kihasználását. A minőségi és megfizethető egész napos gyermekgondozás, az egész napos iskolák és a tartós ápolás-gondozás jobb nyújtása kulcsfontosságú a nők munkaerő-piaci részvételének növeléséhez. A házaspárok jövedelmének együttes adóztatása és a nem dolgozó házastárs ingyenes egészségügyi ellátása eltántorítják a második keresőket, sok esetben a nőket a munkavállalástól vagy a munkaóráik számának növelésétől. Továbbá az alacsonyabb munkaerő-piaci kötődéshez magas, 22 %-os nemek közötti bérszakadék társul, a 2015-ös 16,3 %-os uniós átlaghoz képest.

               (16)Némi csökkenés ellenére a miniállások továbbra is elterjedtek, 2016 szeptemberében mintegy 4,8 millió embernek miniállás volt az egyetlen munkahelye. A kölcsönzött munkavállalók száma 2005 óta megnégyszereződött, 2016 júniusára elérte a közel 1 milliót (az összes munkahely 3 %-a). Javulás várható a munkaerő-kölcsönzés keretében bekövetkező lehetséges visszaélések elleni védelem és a munkaszerződések terén, ám a fejleményeket nyomon kell követni. Ezen túlmenően úgy tűnik, hogy a határozott idejű szerződések esetében viszonylag magas, 27 %-os a bérszakadék a határozatlan idejű szerződésekhez képest.

               (17)Az alacsony keresetűek adóéke a többi tagállammal való összehasonlításban magas, ezáltal csökkenti a munkavállalás ösztönzőit, a nettó jövedelmet és fogyasztási lehetőségeket. Németország megemelte a minimális személyijövedelemadó-kedvezményt és a gyermekgondozási támogatásokat, és kiigazította a személyi jövedelemadó adósávjait. Ezek az intézkedések kedvezőek az alacsony és közepes jövedelmű csoportok számára, de az adóékre gyakorolt általános hatásuk korlátozott lesz. A rendelkezésre álló reáljövedelem az utóbbi időben bekövetkezett jelentős növekedése ellenére a bérek és a termelékenység alakulása hosszabb idő óta elvált egymástól, ami jelentős felhalmozódott eltéréshez vezetett. A magasabb reálbér-növekedés hozzájárulna a magas külső egyensúlyhiány csökkentéséhez is.

               (18)Németország jelentős erőfeszítéseket tett a menedékkérők fogadása, valamint a menekültek és más bevándorlók integrálása érdekében. Úgy tűni, hogy 2016-hoz hasonlóan lehetőség van további javulásra, munkát kereső menekültek aránya elérte az összes munkanélküli 10 %-át. A migráns háttérrel rendelkező személyek – és különösen a nők – munkaerőpiaci integrációja továbbra is kihívást jelen, ami többek között az oktatási rendszeren keresztül a Németországban született azon gyerekeket is érinti, akiknek a szülei az Uniók kívül születtek.

               (19)A társadalom nem minden tagja profitált egyformán az elmúlt évek általánosan kedvező gazdasági és munkaerő-piaci fejleményeiből. Egy növekedési időszak után a jövedelmi egyenlőtlenségek csak mérsékelten csökkentek, míg a vagyonbeli egyenlőtlenség a legmagasabbak között maradt az euróövezetben. Ezen túlmenően a jó munkaerő-piaci teljesítmény nem vezetett a szegénység kockázatának csökkenéséhez. Az időskori szegénységi rátája meghaladja az uniós átlagot és azoknak a száma, akiket időskori szegénység fenyeget, várhatóan nőni fog az elkövetkező években. A kötelező nyugdíjrendszer bérpótlási aránya várhatóan tovább csökken. Ugyanakkor a második és harmadik pillérekbe tartozó nyugdíjrendszerekbe túl kevesen lépnek be ahhoz, hogy ez teljes mértékben ellensúlyozza a bérpótlási arány csökkenését az első pillérben. Ellensúlyozás nélkül a nyugdíj megfelelősége várhatóan romlani fog. Még nem ismert, hogy a későbbi nyugdíjbavonulásra vonatkozó ösztönzők javításáról szóló közelmúltbeli javaslatok (Flexi-rente)  mennyire lehetnének hatékonyak a korai nyugdíjba vonulást ösztönző, 2014-ben bevezetett elemekkel szemben.

               (20)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Németország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Németországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Németország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (21)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt
                  13
                fogalmazta meg, hogy Németország megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (22)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Németország 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Támogassa a belföldi keresletet és valósítsa meg a beruházások tartós növekedését fiskális politika alkalmazásával. Gyorsítsa fel az állami beruházásokat a kormányzás minden szintjén, különösen az oktatás, a kutatás és az innováció terén, valamint orvosolja az infrastrukturális beruházások kapacitás és a tervezési akadályait. Növelje tovább az adórendszer hatékonyságát és beruházás barátságosságát. Ösztönözze a versenyt az üzleti szolgáltatások és a szabályozott szakmák területén.

               2.Csökkentse a munkavállalás ellen ható tényezőket a második keresők esetében, és könnyítse meg az áttérést a rendes foglalkoztatásra. Csökkentse a magas adóéket az alacsony keresetűek esetében. Teremtsen a magasabb reálbér-növekedést ösztönző feltételeket, tiszteletben tartva a szociális partnerek szerepét.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 és P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  HL C 92/01., 2017.3.24., 1. o.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről  szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.)

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 504 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Dánia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Dánia 2017. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Dánia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Dánia 2017. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus
                  5
                keretében készült jelentést, amelyben Dániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)2017. február 22-én közzétették a Dániára vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  6
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Dánia által elért eredményeket.

               (3)Dánia 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra irányadó jogszabályban
                  7
                foglaltaknak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság a korábbiakban részletes iránymutatást nyújtott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan
                  8
               .

               (5)Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi konvergenciaprogramja értelmében a kormány 2017-ben 1,9 %-os GDP-arányos államháztartási hiány elérésére, 2020-ig pedig, a programidőszak egésze során a középtávú költségvetési cél – vagyis a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – változatlan teljesítésére törekszik. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 37,0 %-ra mérséklődik, és a további csökkenés eredményeként 2020-ban 33,9 % lesz. Ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a programidőszak alatt megalapozott. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2017-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának, 2018-ban pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő hiányt mutat majd, vagyis nagyjából összhangban lesz a program célkitűzésével és meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye szerint Dánia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek 2017-ben és 2018-ban.

               (6)Dánia fenntartható növekedésének előfeltétele a demográfiai kihívások idején is a megfelelő munkaerő-kínálat biztosítása. A közelmúltban végrehajtott számos jelentős munkaerőpiaci reform célja különösen a munkát vonzóvá tévő ösztönzők növelése és az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatékonyságának javítása. E reformok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy Dánia elérje az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzését, elősegíthetik a dán jóléti modell fenntarthatóságát, valamint kezelhetik a bizonyos képesítésekben kialakuló hiányt. A szakképzésben való részvétel fokozására és a tanulmányaikat befejezők arányának növelésére irányuló reformok, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés létrehozásáról szóló háromoldalú megállapodás is valószínűleg megnöveli majd a szakképzett munkavállalók számát. Ugyanakkor az Európa 2020 stratégia társadalmi befogadásra irányuló nemzeti célkitűzése, amelynek célja a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő emberek számának csökkentése, még messze nem valósult meg. A munkaerőpiaci integráció és a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívást jelent. Ez különösen a nem EU-s migráns háttérrel rendelkező személyekre vonatkozik, beleértve azokat is, akik hosszabb ideje tartózkodnak Dániában, részben mivel átlagosan alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, mint a dán születésű személyek. Ez a különbség megmutatkozik a második generáció esetében is. A 2016-os háromoldalú tárgyalások során elfogadott, munkaerőpiaci integrációt célzó intézkedések javíthatnának az újonnan érkezett menekültek és migránsok helyzetén, amelyet szigorúan nyomon kell követni a jövőben. Ugyanakkor további intézkedéseket kell hozni a perifériára szorult egyéb csoportok, például az alacsony iskolai végzettséggel rendelkező fiatalok és a 60 év feletti munkavállalók hatékonyabb munkaerőpiaci bevonásához.

               (7)A termelékenység gyors növekedése alapvető fontosságú a gazdasági növekedés elősegítéséhez, a Dániát jellemző viszonylag magas szintű szociális ellátás fenntartásához és az ország hosszú távú versenyképességének biztosításához. Jóllehet Dánia termelékenységi szintje a többi uniós tagállamhoz képest magas, a termelékenységnövekedés hosszabb ideje lassuló pályán mozog. Különösen a belföldre irányuló szolgáltatásokat jellemzi a termelékenység vontatott növekedése. Dánia az elmúlt években számos reformot végrehajtott, de a termelékenység növekedése változatlanul alacsony, mivel a verseny egyes szolgáltatási ágazatokban továbbra is gyenge. Az ágazatspecifikus korlátozások akadályozzák a versenyt, például a nagykereskedelemben és a szállítási szolgáltatások terén.

               (8)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (9)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Dánia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

               AJÁNLJA, hogy Dánia 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Fokozza a versenyt a belföldre irányuló szolgáltatási szektorban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 és P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 277 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            az Egyesült Királyság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2015. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               az Egyesült Királyság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi az Egyesült Királyság 2015. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el az Egyesült Királyság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte az Egyesült Királyság 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

               (4)A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben az Egyesült Királyságot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához, a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Egyesült Királyságra vonatkozó 2015. évi országjelentését
                  7
               . Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán az Egyesült Királyság által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyságban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a háztartások nagymértékű eladósodottságával – illetve ezzel összefüggésben az ingatlanpiac strukturális jellegzetességeivel – összefüggő kockázatokra kell a továbbiakban is figyelmet fordítani. Javult a gazdaság és a pénzügyi ágazat ellenálló képessége, azonban a lakáshiány továbbra is problémát jelent, ami középtávon valószínűleg hozzájárul majd a lakásárak emelkedéséhez, és emiatt az ágazat még kevésbé lesz ellenálló a kockázatokkal szemben.

               (7)Az Egyesült Királyság 2015. március 26-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)Az Egyesült Királyság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. 2014–2015. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány célkitűzése az, hogy az államháztartási hiányt a GDP 4,3 %-áról (2015–2016) a GDP 2,2 %-ára (2016–2017) csökkentse, majd a 2019–2020-as időszakra a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletet érjen el. A konvergenciaprogram nem határoz meg középtávú költségvetési célt. A GDP-arányos államadósság az előrejelzés szerint 2015–2016-ban 88,8 %-on tetőzik, majd ezt követően 2019–2020-ra fokozatosan 81,4 %-ra csökken. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint nem valószínű, hogy az Egyesült Királyság a Tanács által előírt 2014–2015-ös határidőre ki tudja igazítani túlzott államháztartási hiányát. Ezenfelül a költségvetési kiigazítás sem érte el a tanácsi ajánlás szerinti szintet. Ezért június XX-én a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdése értelmében úgy határozott, hogy az Egyesült Királyság a túlzotthiány-eljárás keretében tett, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásokkal ellentétben nem tett eredményes intézkedéseket, és új ajánlást adott ki, amelyben felszólítja az Egyesült Királyságot, hogy 2016–2017-re igazítsa ki túlzott államháztartási hiányát. A konvergenciaprogram összeegyeztethető a túlzotthiány-eljárás keretében kitűzött új 2016–2017-es határidővel. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint az Egyesült Királyság a 2016–2017-es határidőre valószínűleg kiigazítja túlzott államháztartási hiányát, és megvalósítja az ajánlott költségvetési kiigazítást is. Az Egyesült Királyság már pontosan meghatározta a 2015–2016-os időszaktól kezdve a tervezett hiányszámok teljesítését támogató intézkedéseket, azonban még részletesebb információkra van szükség a kormányzati kiadásokra előirányzott összegek felső értéke tekintetében. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint az Egyesült Királyság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (9)Az elemzések szerint a háztartások magas (adott esetben túlzott) szintű eladósodása potenciális makrogazdasági egyensúlyhiányt eredményez, amely kockázatot jelent az Egyesült Királyság gazdasága számára. Míg a háztartási szektor adósságállománya továbbra is kismértékben csökken, még mindig túl magas, ami érzékenyebbé teszi az Egyesült Királyságot a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatokkal szemben. 2014 közepén a Bank of England Pénzügypolitikai Bizottsága két intézkedést jelentett be a magas háztartási adósságállománnyal összefüggő kockázatok mérséklése érdekében. Ajánlásuk értelmében a jelzálog-hitelezőknek úgynevezett kamatláb-stresszteszt alkalmazásával kell értékelniük, hogy a hitelfelvevők emelkedő kamatlábak mellett is képesek-e eleget tenni jelzáloghitel-törlesztési kötelezettségeiknek. Azt is ajánlották továbbá, hogy a jelzálog-hitelezők a 4,5-szeres vagy annál magasabb hitel/jövedelem arányú jelzáloghitelek arányát korlátozzák az új jelzáloghitelek 15 %-ára. Ezen intézkedések hatásait figyelmesen nyomon kell követni.

               A nemzeti tervezéspolitikai keret tekintetében is végrehajtottak néhány reformot, ezek hatásai azonban rövid távon várhatóan nem lesznek érzékelhetők. Szorosan nyomon kell követni, hogy a helyi önkormányzatok miként reagálnak az ingatlankínálat növelésének reformjára.

               (10)Az Egyesült Királyság munkaerőpiaca az elmúlt években jól teljesített, és várhatóan erős is marad. A foglalkoztatási ráta 2014-ben elérte a 76,5 %-ot, míg a munkanélküliségi ráta tovább esett 6 %-ra, és az előrejelzések szerint 2015-ben még tovább csökken majd. A munkaerő-piaci eredmények terén tapasztalható kedvező tendenciák ellenére azonban a szociális problémák továbbra is fennállnak. Kismértékben, a 2012. évi 13 %-ról 2013-ban 13,2 %-ra nőtt a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők aránya; az uniós átlag ezzel szemben 10,7 %. A részmunkaidős foglalkoztatás terén a nők (2013-ban 42,6 %) és a férfiak (2013-ban 13,2 %) között mutatkozó különbség Unió-szerte a legmagasabbak közé tartozik. A személyes, illetve családi okokból inaktív vagy részmunkaidőben dolgozó nők százalékos aránya (12,5 %) 2013-ban közel kétszerese volt az uniós átlagnak (6,3 %). Szintén problémás az ifjúsági foglalkoztatás és a munkáltatók tanulószerződéses gyakorlati képzések iránti elkötelezettsége. Az ifjúsági foglalkoztatáshoz kapcsolódó, figyelmet igénylő terület még az oktatás és a készségfejlesztés. A fiatalok jelentős része viszonylag alacsony szintű alapkészségekkel rendelkezik. A jóléti reformra és a gyermekgondozásra irányuló reformok megvalósítását célzó intézkedéseket csak korlátozott mértékben hajtották végre. Az Egyesült Királyságban uniós szinten még mindig a legmagasabbak között van az aktív kereső nélküli háztartásban élő gyermekek aránya. Ezenfelül bár a gyermekgondozási rendszer terén a közelmúltban valamelyest nőtt a kínálat, továbbra is központi problémát jelent a megfizethető, minőségi egész napos gyermekgondozás elérhetősége.

               (11)A köz- és magánberuházások volumenének növelése hozzájárulna a termelékenység és a versenyképesség fokozásához, amelyek meghatározó kihívást jelentenek az Egyesült Királyság számára. A 2014. decemberi nemzeti infrastrukturális tervet naprakésszé tették és kibővítették a hatókörét, hogy tükrözze a minőségi infrastruktúra-beruházások iránti igényt. A terv jelentős részét várhatóan a magánszféra fogja finanszírozni, azonban még kérdéses, hogy mekkora összeggel járul majd hozzá a megvalósításhoz. Ez veszélyezteti a terv sikerét, annak ellenére is, hogy érdemi előrelépés történt a terv végrehajtásával kapcsolatos, időszerű tájékoztatás terén. Az Egyesült Királyságnak – különösen a vállalkozásokat terhelő adókulcsok küszöbönálló felülvizsgálata révén – biztosítania kell, hogy a a vállalkozásokat terhelő adók ösztönözzék a beruházásokat.

               (12)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte az Egyesült Királyság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években az Egyesült Királyságnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak az Egyesült Királyság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (13)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta az Egyesült Királyság konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét
                  8
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (14)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyság nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2–3. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy az Egyesült Királyság 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében érdemi fellépések valósuljanak meg, és törekedjen a túlzott hiány 2016–2017-ig történő, fenntartható kiigazítására, illetve ennek érdekében különösen a tőkekiadások előnyben részesítésére.

               2.Tegyen további lépéseket a lakásszektorbeli kínálat növelésére, többek között a nemzeti tervezéspolitikai keret reformjának végrehajtása útján.

               3.A munkaadók tanulószerződéses gyakorlati képzések iránti elkötelezettségének növelése révén enyhítse a strukturális munkaerőhiányt. Tegyen intézkedéseket az alacsony szintű alapkészségekkel rendelkező fiatalok számának további csökkentése érdekében. Javítsa a megfizethető, minőségi egész napos gyermekgondozás elérhetőségét.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 47.

                     (8)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 506 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Észtország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Észtország 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Észtország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Észtország 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  5
               , amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács 2017. március 21-én elfogadta
                  6
               .

               (2)Olyan tagállamként, amelynek pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kapcsolatra, Észtországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1. ajánlás tükröz.

               (3)2017. február 22-én közzétették az Észtországra vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  7
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Észtország által elért eredményeket.

               (4)Észtország 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017. május 4-én 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  8
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjai felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról
                  9
               .

               (6)Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi stabilitási programjában a kormány a középtávú költségvetési célt strukturális egyensúlyról a GDP 0,5 %-ának megfelelő hiányra módosította. A kormány azt vetíti előre, hogy a 2016-ban a GDP 0,3 %-át kitevő többletről 2017-ben a GDP 0,5 %-át, 2018-ban pedig a GDP 0,8 %-át kitevő hiány felé mozdul el. A stabilitási program előrejelzése szerint ez 2017-ben a GDP 0,2 %-ának megfelelő strukturális többletnek, 2018-ban pedig a GDP 0,5 % %-ának megfelelő strukturális hiánynak felel meg, a középtávú költségvetési cél tiszteletben tartása mellett. Ugyanakkor az újraszámított
                  10
                strukturális egyenleg alapján a hiány várhatóan 2017-ben a GDP 0,1 %-ának és 2018-ban a GDP 0,9 %-ának felel meg, ami az új középtávú költségvetési cél alatt marad. A stabilitási program értelmében a bruttó államadósság 2017-ben és 2018-ban várhatóan a GDP 10 %-a alatt marad. A költségvetési előrejelzést alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott 2017 és 2018 vonatkozásában, ám a program későbbi évei tekintetében optimistának mondható. Ugyanakkor kockázatok övezik a 2018-tól életbe lépő különböző új adóintézkedésekhez kapcsolódó bevételbecsléseket.

               (7)A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2017-ben várhatóan a GDP 0,3 %-ának megfelelő hiányt mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. 2018-ban Észtországnak az ajánlás szerint a középtávú költségvetési céljánál kell maradnia. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország némileg fog térni ettől a követelménytől. A Tanács összességében úgy véli, hogy Észtországnak a megfelelés érdekében készen kell állnia további intézkedések végrehajtására 2018-ban.

               (8)Észtország intézkedéseket hozott magas színvonalú szolgáltatások nyújtása és a hozzáférhetősége érdekében, ideértve szociális szolgáltatások nyújtását helyi szinten a helyi önkormányzati reform keretében. Észtország elfogadta az igazgatási reformról szóló törvényt, hogy megkönnyítse életképes helyi önkormányzatok létrehozását, amelyek képesek saját tevékenységeiket finanszírozni, saját fejlődésüket és növekedésüket megtervezni, és minőségi szolgáltatásokat nyújtani. Sikeresen befejezte a helyi önkormányzatok összeolvasztásának önkéntes fázisát, és végrehajtja a szociális jólétről szóló törvényt. A helyi önkormányzati reform néhány kulcsfontosságú lépését még nem tették meg. Az önkormányzati finanszírozási rendszer felülvizsgálata még folyamatban van. Előkészítés alatt állnak további, a helyi önkormányzatok és a központi kormány közötti felelősség- és feladatmegosztásról szóló jogi aktusok. E javaslatok elfogadása elengedhetetlen a minőségi közszolgáltatások nyújtásának biztosításához az olyan területeken, mint az oktatás, az ifjúsági munka, az egészség előmozdítása és a közlekedés.

               (9)A nemek közötti bérszakadék Észtországban a 2014. évi 28,3 %-ról 26,9 %-ra csökkent 2015-ben, de még mindig a legmagasabbak közé tartozik az Unióban. A kormány további lépéseket tesz a nemek közötti bérszakadék szűkítésére. Mindenekelőtt elfogadták és jelenleg végrehajtás alatt áll a 2016–2023 közötti időszakra szóló jóléti terv a munkaerőpiacon uralkodó nemi szegregáció kezelése és a sztereotípiák leküzdése érdekében. A nemek közötti egyenlőségről szóló törvény azon módosítását, amely a munkaügyi felügyelőségek feladatává teszi a nemek közötti egyenlőség megvalósulásának nyomon követését a magánszektorban, még nem fogadták el. Mérlegelés alatt áll a szülői szabadság rendszerének felülvizsgálata, amely lehetővé tenné a szülői szabadság rugalmasabb kivételét. A jogi keret módosításait még nem fogadták el.

               (10)Észtországban nagyok a jövedelmi egyenlőtlenségek. A háztartások leggazdagabb 20 %-a jövedelmének a legszegényebb 20 % jövedelméhez viszonyított aránya a 2012. évi 5,4-ról 2015-ben 6,2-re emelkedett, és jelenleg a hetedik legmagasabb az EU-ban. Úgy tűnik, hogy az egyik legfontosabb hajtóerő a bérek nagymértékű szórása, amely a magasabban képzettek körében bekövetkezett jelentős bérnövekedés következménye. Abszolút értékben a háztartások legszegényebb 10 %-a lemaradt a mediánjövedelem növekedése terén, ami problémákhoz vezet a szociális biztonsági háló megfelelőségével kapcsolatban. Ehhez járul, hogy a juttatások (különösen a nyugdíjak, a szociális ellátások, valamint a munkanélküli ellátások) nem tartanak lépést a piaci jövedelmek növekedésével. Ennek eredményeként fokozatosan növekedett a szegénységi küszöb alatt élők aránya is a 2010-es 15,8%-ról 21,6%-ra 2015-ben. Jelentős erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy az adórendszer 2018-tól progresszívebbé váljon, különösen a személyi jövedelemadó rendszer alapjuttatásának megemelése révén az alacsony keresetűek esetében.

               (11)A vállalatok kutatási, technológiai és innovációs kiadásai 2015-ben 0,69 %-ra emelkedtek, de általános szintjük nem éri el az 1,3 %-os uniós átlagot. A csúcstechnológiai és tudásintenzív vállalatok száma korlátozott maradt, és az új doktoranduszok száma alacsony. Az elmúlt években a bérek növekedése tartósan meghaladta a termelékenység növekedését, ami befolyásolta a nyereségeket, és ezáltal csökkentette beruházások növekedését. A technológiai fejlődés területén a beruházások alacsony szintje az export, különösen az áruexport hozzáadott értékének a vártnál alacsonyabb növekedéséhez vezethet, és veszélyt jelent a kibocsátásnövekedésre. Az egyetemek és a vállalkozások közötti szerződéses kutatás volumene növekedett 2015-ben. Azonban a két ágazat közötti együttműködés a kormány által hozott intézkedések ellenére is korlátozott maradt. Észtország tovább javította üzleti környezetét, de a hosszadalmas fizetésképtelenségi eljárások és a biztosítékkal rendelkező hitelezők esetében a visszafizettetési arány továbbra is akadályt képez a beruházások előtt. 2016-ban elindítottak egy, a fizetésképtelenség jogi keretének javítására irányuló projektet azzal a céllal, hogy a folyamat gyorsabbá és hatékonyabbá váljon és javuljon a sikeres követelések aránya. Azonban a jogi keret módosításait még nem fogadták el.

               (12)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Észtország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Észtország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (13)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  11
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Észtország 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában a középtávú költségvetési célnak való megfelelést tesz szükségessé. Biztosítsa a szociális biztonsági háló nagyobb megfelelőségét. Hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy csökkenjen a nemek közötti bérszakadék, és ennek keretében mindenekelőtt javítsa a bérek átláthatóságát és vizsgálja felül a szülői szabadság rendszerét.

               2.Mozdítsa elő a magánberuházásokat a kutatás, a technológia és innováció területén, többek között az egyetemek és a vállalkozások közötti együttműködés megerősítését célzó intézkedések végrehajtása révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 és P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  HL C 92/01., 2017.3.24., 1. o.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke, HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Az egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg, a Bizottság által a közösen elfogadott módszerrel újraszámítva.

                     (11)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.