               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 325 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Dánia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Dánia 2016. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Dánia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Dánia 2016. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2016. március 17–18-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus
                  5
                keretében készült jelentést, amelyben Dániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Dániára vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  6
               , amely értékelte a Dánia által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén.

               (3)2016. április 26-án Dánia benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását
                  7
               .

               (5)Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2016. évi konvergenciaprogram szerint a kormány az államháztartási egyenleg javulását, majd 2020-ban kiegyensúlyozott költségvetés elérését tervezi. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiány – elérését a kormány 2016-ra tervezi. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság-ráta 2020-ra várhatóan eléri a 35,1 %-ot. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján Dánia 2016-ban és 2017-ben teljesíti az ajánlott költségvetési kiigazítást. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Dánia konvergenciaprogramja várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (6)A népesség elöregedésére való tekintettel Dánia fenntartható növekedésének előfeltétele a megfelelő munkaerő-kínálat biztosítása. A közelmúltban végrehajtott számos jelentős munkaerő-piaci reform célja különösen a munkát vonzóvá tévő ösztönzők növelése és az aktív munkaerő-piaci intézkedések hatékonyságának javítása. E reformok hozzájárulhatnának ahhoz, hogy Dánia elérje az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzését, valamint elősegíthetnék a dán jóléti modell fenntarthatóságát. Ugyanakkor a Európa 2020 stratégia társadalmi befogadásra irányuló nemzeti célkitűzése, amelynek célja a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő emberek számának csökkentése, még messze nem valósult meg. A munkaerő-piaci integráció és a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívást jelent. Ez különösen vonatkozik a nem EU-s migráns háttérrel rendelkező személyekre, beleértve azokat is, akik hosszabb ideje tartózkodnak Dániában, valamint az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők fiatalokra. A 2016-os háromoldalú tárgyalások során elfogadott, munkaerő-piaci integrációt célzó intézkedések javíthatnának az újonnan érkezett menekültek és migránsok helyzetén. Ugyanakkor további intézkedéseket kell hozni a perifériára szorult egyéb csoportok hatékonyabb munkaerő-piaci bevonásához.

               (7)A Dániát jellemző viszonylag magas szintű szociális ellátás fenntartásához alapvető fontosságú, hogy növekedjen a termelékenység, amely az elmúlt két évtized során lanyhult. Az azonosított kiváltó tényezők egyike az, hogy továbbra sem érvényesül a verseny a hazai szolgáltatási ágazatban, különös tekintettel a kiskereskedelemre és az építőiparra. Dániának ezért fokoznia kell az építőipari termelékenység javítására irányuló erőfeszítéseit azáltal, hogy elhárítja az akadályokat és arányos engedélyezési rendszereket biztosít ott, ahol ezek szükségesnek mutatkoznak. Szükséges továbbá, hogy – különösen a kormány által vázolt reformok végrehajtásával – enyhítsék a kiskereskedelmi létesítményekre vonatkozó korlátozásokat.

               (8)Dániában a beruházások általános szintje a magánberuházásoknak a gazdasági válság idején történt hirtelen visszaesése óta alacsony. Ez részben visszatükrözi a lakáscélú építési beruházások alacsony szintjét az ingatlanbuborék kipukkadását követően, valamint a vállalati szektor kihasználatlan kapacitását. A beruházások ösztönzése hozzájárulna Dánia gazdasági növekedésének megerősítéséhez és a termelékenység fokozásához. A beruházások előtt a szolgáltatási ágazatban és a kutatás területén is akadályok állnak. A kiskereskedelmi és építőipari ágazat belépési korlátokkal szembesül, amelyek befolyásolják a versenyt és a termelékenységnövekedést. Fokozni lehetne az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az egyetemi kutatási eredmények alapján üzleti innovációk jöjjenek létre.

               (9)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (10)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét
                  8
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Dánia 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Tartsa tiszteletben a középtávú költségvetési célt 2016-ban, és érjen el a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2017-ben.

               2.Fokozza a termelékenységet és a magánberuházásokat a hazai szolgáltatási szektorban zajló verseny növelése, és különösen a piacra lépés megkönnyítése révén a kiskereskedelemben és az építőiparban. Ösztönözze a vállalkozások és az egyetemek közötti együttműködést.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 260 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Franciaország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Franciaország 2015. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Franciaország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
                  amelyben véleményezi Franciaország 2015. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el Franciaország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Franciaország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU rendeletnek
                  5
                megfelelően kiadta Franciaország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét
                  6
               .

               (4)A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  7
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  8
               , amelyben Franciaországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához, a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Franciaországra vonatkozó 2015. évi országjelentését
                  9
               . Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Franciaország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Mindenekelőtt a lassú növekedés és az alacsony infláció, valamint a vállalatok rossz jövedelmezősége által jellemezhető környezetben, és tekintettel a gazdaságpolitika eddigi válaszlépéseinek elégtelenségére, jelentősen megnövekedtek a kockázatok mind a költség-versenyképességgel, mind a nem költségalapú versenyképességgel, valamint az eleve magas és egyre növekvő eladósodottsággal, és különösen az államadóssággal összefüggésben. A francia gazdaság méretéből adódóan és a gazdasági és monetáris uniót érintő negatív továbbgyűrűző hatások miatt különösen nagy szükség van a káros hatások kockázatát csökkentő intézkedésekre.

               (7)Franciaország 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)Franciaország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány – a Tanács 2015. március 10-i ajánlásával összhangban – 2017-re tervezi megvalósítani a túlzott hiány korrekcióját, és 2018-ra tervezi elérni a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként megjelölt középtávú költségvetési célt
                  10
               . Miközben a tervek szerint a kormány tiszteletben kívánja tartani a Tanács által megállapított államháztartási hiánycélokat, a 2016-ra, illetve 2017-re tervezett költségvetési kiigazítás mértéke elmarad az ajánlottól. A 2015. évi stabilitási programja szerint a kormány arra számít, hogy a GDP-arányos államadósság 2016-ban 97 %-on tetőzik, majd 2018-ra a GDP 95,5 %-áig süllyed. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2015-re kitűzött államháztartási hiánycél a GDP 3,8 %-ának felel meg, ezzel eleget tesz a GDP 4 %-ában megjelölt célnak. Ugyanakkor a 2015-re tervezett költségvetési kiigazítás mértéke elmarad a Tanács által ajánlottól
                  11
               . Változatlan gazdaságpolitikát feltételezve a Bizottság előrejelzése szerint a GDP-arányos államháztartási hiány 2016-ra 3,5 % lesz, meghaladva ezzel az ajánlásban kijelölt, a GDP 3,4 %-ának megfelelő célt, továbbá a Bizottság előrejelzése szerint nem valósul meg a költségvetési kiigazítás sem. Következésképp 2016-ra vonatkozóan további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Franciaország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (9)Kiemelt fontosságot kap a kiadások fokozott felülvizsgálata és a kiadáscsökkentésre alkalmas nagy kiadási területek meghatározása, és ezen keresztül a remélt eredmények biztosítása. Franciaországnak gondoskodnia kell arról, hogy kiadáscsökkentési célok meghatározásánál figyelembe vegyék a nullához közeli inflációs rátát is. Ezzel egyidejűleg az államadósság finanszírozása terén – az alacsonyabb kamatlábaknak köszönhetően – realizált megtakarításokat a hiány csökkentésére kell felhasználni. Mindazonáltal az államháztartás kiadásainak közel felét – 2014-ben a GDP 26 %-át – kitevő társadalombiztosítási kiadások növekedésének érdemi visszafogása nélkül rövid távon nem érhető el számottevő megtakarítás. A 2015–2017 közötti időszakra 11 milliárd EUR összegű megtakarítást terveznek az egészségügyi kiadások terén, de a kiadások növekedésének visszafogása érdekében ezen a területen további erőfeszítésekre van szükség. Konkrétan további költségmegtakarítási intézkedések megvalósítására van lehetőség a gyógyszerárak és a kórházi kiadások kapcsán. A nyugdíjrendszer növekvő hiánnyal szembesülhet az elkövetkező években, és a korábbi nyugdíjreformok nem lesznek elegendőek a rendszer hiányának megszüntetéséhez. Továbbra is különösen az állami tisztviselők és az állami irányítás alá tartozó vállalatoknál dolgozó munkavállalók nyugdíjai miatt keletkező hiány növeli a nyugdíjrendszer egészének hiányát. Másrészről a makrogazdasági helyzet is jelentős hatást gyakorol a nyugdíjrendszer fenntarthatóságára, és különösen a kiegészítő nyugdíjrendszerek helyzetére. A kiegészítő nyugdíjrendszer pénzügyi helyzetének helyreállítása határozott intézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Franciaország megkezdte a helyi közigazgatás reformját, amelynek célja a rendszer hatékonyságának javítása. Franciaországnak folytatnia kell a központi kormányzattól származó támogatások terv szerinti csökkentését és szigorítania kell a helyi önkormányzatok kiadásai feletti ellenőrzést, és ennek érdekében – a több helyi adó tekintetében jelenleg érvényben lévő felső határértékek figyelembevételével – korlátok közé kell szorítani a helyi adókból származó adóbevételek éves növekedését. Intézkedésekre van szükség a helyi hatóságoknál keletkező igazgatási költségek emelkedésének korlátok közé szorítása érdekében is.

               (11)A versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző 20 milliárd EUR nagyságrendű adókedvezmény és a munkáltatók által fizetett társadalombiztosítási költségeknek a „felelősségi és szolidaritási paktum” keretében tervezett további 10 milliárd EUR összegű csökkentése formájában szakpolitikai intézkedéseket hoztak a munkaerőköltség csökkentése és a vállalkozások nyereségességének növelése érdekében. Ez a két intézkedés a GDP 1,5 %-ának felel meg, és a remények szerint hozzá fog járulni a munkát terhelő adóék tekintetében Franciaország és az euróövezet átlaga között mutatkozó különbség csökkentéséhez. 2016-ban várhatóan folytatódik ezen intézkedések végrehajtása, tekintettel azonban az államháztartást megterhelő magas költségükre, fontos, hogy az intézkedések hatékonyságát vállalati szinten is megvizsgálják. Ennek az értékelésnek figyelembe kell vennie különösen a munkaerőpiacot és termékpiacokat érintő rugalmatlansági tényezőket, különösen a bérekre hatókat. A minimálbéren történő foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkaerőköltség a többi tagállamhoz viszonyítva továbbra is magas. A minimálbér alakulása továbbra sincs összhangban a versenyképességre és a munkahelyteremtésre vonatkozó célokkal. Mindemellett az alacsony inflációs környezetben az automatikus bérindexálás a vásárlóerő megőrzéséhez szükségesnél nagyobb mértékű bérnövekedést eredményezhet.

               (12)Franciaországnak határozott intézkedéseket kell tennie a munkajogban és a számviteli szabályozásban előírt azon kötelező küszöbértékek megszüntetése érdekében, amelyek korlátozzák a francia cégek és különösen a kkv-k növekedését. Indokolt lenne a verseny fokozása a szolgáltatási ágazatban, különösen a szakmai szolgáltatások, a kiskereskedelem és a hálózatos iparágak terén. A szabályozott szakmákra vonatkozó számos előírás és díjszabás korlátozza a gazdasági tevékenységet. A növekedésről, gazdasági tevékenységekről és az egyenlő esélyekről szóló, közelmúltban elfogadott törvényen keresztül új intézkedéseket vezettek be a jogi szakmák piacán folyó verseny fokozása érdekében. Ezen intézkedések végrehajtása létfontosságú lesz ahhoz, hogy az akadályok a gyakorlatban megszűnjenek. Franciaországnak más ágazatokra, így mindenekelőtt az egészségügyre vonatkozóan is intézkedéseket kell tennie az akadályok felszámolása érdekében. Az egészségügyi szakmákhoz való hozzáférés tekintetében alkalmazott korlátozás (numerus clausus) változatlanul hátráltatja a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és ez a megközelítés a minőség és a biztonság kockáztatása nélkül felülvizsgálható lenne.

               (13)Az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya 2014-ben 45,8 %-án állt, amely az egyik legmagasabb érték az Unióban. A vállalatokat terhelő adók magasak és negatív hatást gyakorolnak a francia vállalkozások beruházási hajlandóságára. A vállalatok által átlagosan fizetett tényleges adómérték 38,3 %-nak felel meg, amely a legmagasabb értékek közé tartozik az Unióban. A vállalatok által fizetett társadalombiztosítási járulék bejelentetett megszüntetése és a kötelező járulék 28 %-ra (2020-ig) történő csökkentése mellett Franciaországnak rövid távon fokoznia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vállalatok adóztatása ösztönözze a növekedést és a beruházásokat. A rossz hatékonyságú adók kivezetése útján intézkedéseket kell hozni az adórendszer egyszerűsítése érdekében. Több mint 100 adónemről megállapították, hogy csak csekély összegű bevételt generál vagy egyáltalán nem generál adóbevételt; ezek megszüntetésével egyszerűsödnének a vállalkozások és a háztartások által követendő eljárások.

               (14)A franciaországi munkanélküliségi ráta 2014-ben is magas maradt, súlyosbodott a tartós munkanélküliség problémája, aminek hátterében a gazdaság gyenge növekedése áll. Az összesített munkanélküliségi ráta 10,2 %-on állt – szemben a 2013-as 10,3 %-kal és a 2008-as 7,5 %-kal –, és a munkanélküliség elsősorban a fiatalokat, az idősebb és az alacsony képzettségű munkavállalókat sújtotta. Franciaországban gondot okoz a munkaerőpiac szegmentációja; az újonnan felvettek egyre nagyobb hányadát foglalkoztatják határozott idejű szerződések keretében. A szegmentáció mértékének csökkentésére irányuló célzott intézkedésekkel – például a nagyon rövid távú munkaszerződések esetében fizetendő magasabb társadalombiztosítási járulékokkal – nem sikerült megfordítani ezt a tendenciát. A munkaszerződésekre vonatkozó jogi keret felülvizsgálata segíthet a szegmentáció visszaszorításában. A közelmúltban bevezetett reformintézkedések csak korlátozott mozgásteret biztosítottak a munkáltatóknak arra, hogy eltérjenek az ágazati szintű megállapodásoktól. Emiatt a vállalkozások csak korlátozottan tudják a szükségleteikhez igazítani az általuk foglalkoztatottak létszámát. Ágazati és vállalati szinten nagyobb rugalmasságra lenne szükség annak eseti alapon és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetést követően történő eldöntéséhez, hogy el kell-e térni a heti 35 órás munkaidőtől. A munkahelyvédelmi megállapodásokról (accords de maintien de l’emploi) szóló törvény nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. A vállalatoknak csak egy töredéke használta ki az új lehetőséget, amelynek értelmében a munkafeltételek rugalmasságának növelése céljából vállalati szintű megállapodásokat köthetnek. Felül kell vizsgálni ezeket a rendszereket, hogy a vállalatok rugalmasabban tudják a saját gazdasági körülményeikhez igazítani a béreket és a munkaidőt.

               (15)A munkaerőpiac helyzetének régóta tartó romlása éreztette hatását a munkanélküli-járadékok rendszerén is, immáron kérdésessé téve a modell fenntarthatóságát. A munkanélküli-járadékok rendszerére vonatkozó új, 2014. július 1-jével bevezetett egyezmény nem elegendő a hiány csökkentésére. A bevezetett különböző intézkedések összesen 0,3 milliárd EUR megtakarítást eredményeztek 2014-ben. Az intézkedések várhatóan további 0,8 milliárd EUR-val, 5,2 milliárd EUR-ról 4,4 milliárd EUR-ra csökkentik a hiányt 2015-ben; ezzel a rendszer felhalmozott hiánya összességében 25,9 milliárd EUR-ra nő. A rendszer életképességének biztosítása érdekében strukturális intézkedésekre van szükség. Felül kell vizsgálni mindenekelőtt a jogosultsági feltételeket, a járadékok degresszív szerkezetét, valamint a legmagasabb fizetéssel rendelkező munkavállalók esetében alkalmazott bérpótlási arányt.

               (16)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Franciaország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Franciaországnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Franciaország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (17)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Franciaország stabilitási programját, és arról alkotott véleményét
                  12
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (18)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Franciaország nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi.

               (19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euró. Franciaországnak az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

               AJÁNLJA, hogy Franciaország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.A költségvetési stratégia megerősítése, az egyes években szükséges intézkedések megtétele, és a rendkívüli bevételek hiánycsökkentésre történő felhasználása útján hozzon eredményes intézkedéseket a túlzotthiány-eljárás keretében, és 2017-re valósítsa meg a túlzott hiány tartós korrekcióját. Határozza meg az érintett évekre vonatkozóan tervezett kiadáscsökkentési intézkedéseket, és készíttessen független értékelést a legfontosabb intézkedések hatásairól.

               2.Fokozza a kiadások felülvizsgálatának eredményességét biztosító erőfeszítéseket, és az államháztartás valamennyi alrendszerére kiterjedően – ideértve a társadalombiztosítás és a helyi önkormányzatok alrendszereit is – határozza meg a megtakarítási lehetőségeket. Tegyen intézkedéseket a helyi önkormányzatok igazgatási kiadásai növekedésének korlátozása érdekében. 2016 márciusáig tegyen további intézkedéseket a nyugdíjrendszer egyensúlyának megteremtése érdekében, és mindenekelőtt biztosítsa a kiegészítő nyugdíjrendszer pénzügyi helyzetének hosszú távú fenntarthatóságát.

               3.Különösen a versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző adókedvezmény, illetve a „felelősségi és szolidaritási paktum” intézkedéseinek terv szerinti, 2016-os végrehajtása révén biztosítsa a munkaerőköltségek tartós csökkentését. Értékelje ezen programok hatékonyságát a munkaerő-piaci és a termékpiaci rugalmatlanságok tükrében. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően újítsa meg a bérmegállapítás rendszerét, biztosítva azt, hogy a bérek a termelékenységgel összhangban alakuljanak. Biztosítsa, hogy a minimálbér-fejlesztés összhangban legyen a foglalkoztatás és a versenyképesség előmozdítására vonatkozó célokkal.

               4.2015 végéig csökkentse a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályokat; a küszöbhatás elkerülése érdekében vizsgálja felül különösen a vállalkozások méretével összefüggő szabályozási kritériumokat. 2015-től kezdődően a jogi szakmákon felül más szakmáknál is szüntesse meg a szabályozott szakmákhoz való hozzáférésre és e szakmák gyakorlására vonatkozó korlátozásokat, mindenekelőtt az egészségügyi szakemberek tekintetében.

               5.Többek között a rossz hatékonyságú adókiadások megszüntetésén keresztül egyszerűsítse az adórendszert, és fokozza annak hatékonyságát. A beruházások ösztönzése érdekében tegyen intézkedéseket a termelésre rakodó adók és a társasági adó mértékének csökkentése érdekében, egyúttal szélesítse a fogyasztási adók adóalapját. 2015-től kezdődően tegyen intézkedéseket a rossz hatékonyságú, csak csekély összegű vagy adóbevételt egyáltalán nem generáló adók megszüntetése érdekében.

               6.A munkajogi szabályozás megújításával biztosítson több ösztönzőt a munkáltatóknak a határozatlan idejű foglalkoztatáshoz. Tegye elérhetőbbé az általános jogi rendelkezésektől való vállalati vagy ágazati szintű eltérések alkalmazását, különös tekintettel a munkaidő szabályozására. A munkahelyvédelmi megállapodásokat (accords de maintien de l’emploi) létrehozó törvény 2015 végéig történő megújításával biztosítsa e megállapodások szélesebb körű alkalmazását a vállalkozások részéről. Tegyen intézkedéseket a munkanélküli-járadék rendszerének megújítása érdekében, hogy ismételten biztosítva legyen a rendszer költségvetési fenntarthatósága, és jobban ösztönözve legyen a munkába való visszatérés.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

                     (6)
                  C(2014) 8805 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 final.

                     (10)
                  Az előző stabilitási programhoz képest a kormány a GDP 0,25 %-ának megfelelő strukturális hiányról a GDP 0,4 %-ának megfelelő strukturális hiányra módosította a középtávú költségvetési célját. A középtávú költségvetési cél elérését az előző stabilitási programhoz képest egy évvel későbbre tervezik.

                     (11)
                  A túlzotthiány-eljárás keretében tett intézkedések eredményességének értékelésére 2015. június 10-ét követően fog sor kerülni.

                     (12)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 335 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Litvánia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2016. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Litvánia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2016. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az éves növekedési jelentés prioritásait az Európai Tanács 2016. március 17–18-án elfogadta. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  5
               , amelyben Litvániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló ajánlást
                  6
                is. Az ajánlást az Európai Tanács 2016. február 18–19-én jóváhagyta, majd a Tanács 2016. március 8-án elfogadta. Mivel Litvánia pénzneme ugyancsak az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összekapcsolódására, Litvániának gondoskodnia kell az ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Litvániára vonatkozó országjelentést
                  7
               , amely értékelte a Litvánia által tett előrelépéseket a 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén.

               (3)Litvánia 2016. április 29-én benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során kezelték. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  8
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (5)Litvánia 2016. évi stabilitási programjában a GDP 0,6 %-ának megfelelő átmeneti eltérést kért a 2017-es középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályában szereplőkhöz képest az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára kedvező hatást gyakorló jelentős strukturális reformok figyelembevétele érdekében. Azonban továbbra is bizonytalanság övezi a reformintézkedések körét és végrehajtásukat, ezek a végleges megállapodástól függenek. Így, noha Litvánia kellő költségvetési mozgástérrel rendelkezik ahhoz, hogy kihasználja egy átmeneti eltérés biztosította előnyöket, úgy tűnik, hogy nem tesz eleget a reform végrehajtásához kapcsolódó alkalmassági feltételeknek, ezért nem alkalmazható a strukturális reformról szóló rendelkezés. Továbbá jelenleg nem lehetséges a kormány reform hatására vonatkozó becslése megalapozottságának felmérése. Ezért e reformok hatása még nem jelenik meg a 2017-es középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazításban.

               (6)Litvánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2016. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartás elsődleges egyenlege 2016-ban a GDP 0,8 %-ának megfelelő hiányról 2019-re a GDP 0,9 %-ának megfelelő többletre javul. A strukturális egyenleg 2016-ban ideiglenesen romlani fog, mielőtt 2017-ben elérné a középtávú költségvetési célt – strukturális értelemben a GPD 1 %-ának megfelelő mértékű hiányt –, azt követően pedig felette maradna. A kiigazítási pálya tartalmazza a 2016-os rendszerszintű nyugdíjreformot, ám nem tükrözi a 2017-es tervezett strukturális reformot. A stabilitási program értelmében a GDP-arányos államadósság 2019-re várhatóan a GDP 35,7 %-ára csökken a 2016-os 39,9 %-os értékről. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Egyelőre nincsenek kellően részletezve a 2018-as és későbbi tervezett hiánycélok támogatásához szükséges intézkedések. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2016-ban a GDP –1,2 %-a lesz, amely a középtávú költségvetési célhoz közelinek tekinthető, 2017-ben pedig a GDP –0,8 %-át teszi majd ki, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével Litvánia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (7)Az elöregedés, a gyenge egészségügyi mutatók és a jelentős kivándorlás miatt csökken a munkaképes korú népesség, amely hátrányosan befolyásolhatja Litvánia növekedési potenciálját és végső soron jövőbeli konvergenciapályáját, továbbá veszélyezteti nyugdíjrendszerének és tartós ápolási-gondozási rendszerének fenntarthatóságát. 2030-ra a számítások szerint 35 % lesz a munkaképes korú népesség kumulatív csökkenése. Amennyiben ez a trend nem fordul meg, veszélyeztetni fogja a megfelelő munkaerő rendelkezésre állását, és a hosszú távú gazdasági növekedés és a szociális biztonsági rendszerek, különösen a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát.

               (8)A jelenlegi demográfiai tendenciák kihangsúlyozzák  a jelenlegi nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságát és megfelelőségi kockázatait kezelő átfogó nyugdíjreform szükségességét Litvániában. Litvániában a szegénység szintje az idősek körében a legmagasabbak között van az EU-ban. Ugyanakkor jelenleg az állami nyugdíjak esetében nincs indexálási mechanizmus, és relatíve alacsony a társadalombiztosítási nyugdíjakra fordított kiadások szintje. A kormány még nem fogadott el terveket indexálási mechanizmus bevezetésére, 2026 után a nyugdíjkorhatárnak a várható élettartammal való összekapcsolására és a társadalombiztosítási nyugellátás alaprésze finanszírozása módjának javítására.

               (9)Litvánia egészségügyi mutatói a legrosszabbak között vannak Európában. Mindenekelőtt a halálozási ráta a 20–64 éves népesség körében a legmagasabbak között van az EU-ban, ami fontos hatással van a potenciálisan rendelkezésre álló munkaerőre és a munkatermelékenységre. Az egészségügyi rendszer gyengeségei közé tartozik a fekvőbeteg ellátásra történő túlzott hagyatkozás, valamint a megelőzésre és közegészségügyre fordított kiadások alacsony szintje. Intézkedéseket kell tenni a negatív demográfiai tendencia kezelése érdekében.

               (10)Fontos, hogy Litvánia növeli a humán tőkébe történő befektetéseit annak érdekében, hogy ellensúlyozza a munkaképes korú népessége csökkenésének negatív hatásait, és hogy elősegítse az ország átállását egy magasabb hozzáadott-értéken alapuló gazdaságra. Noha az iskolai végzettség szintje növekedett, magas azon tanulók aránya, akiknek alapvető képességei hiányoznak. Folytatni kell a tanítás magas színvonalának biztosítására irányuló erőfeszítéseket, ami kulcsfontosságú az alulteljesítés és az oktatási hiányosságok kezeléséhez. Továbbá hiányosságok mutatkoznak a felsőoktatásban az oktatás minőségével és az innováció előmozdítására irányuló képességével kapcsolatban. A felnőttoktatásban való részvétel folyamatosan alacsony szintje  aláássa a humántőke minőségének javítására és a termelékenység növelésére irányuló erőfeszítéseket. A gazdaság egyes ágazataiban vannak a szakképzett munkaerő hiányának kialakulására utaló jelek. Ez a szakképzettségbeli hiány a jövőben várhatóan súlyosbodni fog. Az erőteljes bérnövekedés és a termelékenység növekedésének lelassulása gyengíthetik a költség-versenyképességet. Ezért fontos az oktatás munkaerő-piaci relevanciájának javítása, az oktatási rendszer szerkezetének és finanszírozásának áramvonalasítása, az élethosszig tartó tanulás kialakítása és az aktív munkaerő-piaci intézkedések irányának és hatékonyságának fejlesztése. Litvánia tett lépéseket aktív munkaerő-piaci intézkedései és az álláskeresők támogatására szolgáló egyéb szolgáltatásai fejlesztésére, ám továbbra is van mozgástér az egyes csoportok, így különösen a tartósan munkanélküliek és a szükséges készségekkel nem rendelkezők célirányosabb kezeléséhez. Továbbra is alacsony a hatékony munkaerő-piaci intézkedésekre fordított kiadások szintje, és Litvániában gyengék a szociális védőhálók. Litvánia népességének mintegy 27 %-át fenyegeti szegénység vagy társadalmi kirekesztés, és a jövedelmi egyenlőtlenség a legmagasabbak között van az EU-ban. A litván kormány tervezi az álláskeresési járadékok és szociális ellátások hatókörének és megfelelőségének fejlesztését, ám még mindig nem fogadták el a vonatkozó jogszabályokat.

               (11)A parlament jelenleg tárgyalja a munka törvénykönyve és a szociális modell átfogó felülvizsgálatát. A cél a munkaerő-piaci viszonyok rugalmasabbá tétele és a biztonság fokozása, ám még el kell fogadni a vonatkozó jogszabályokat. Fontos a szociális partnerek bevonása a reform végrehajtásába és a kiterjedtebb szociális párbeszéd.

               (12)A gazdasági válság kezdete óta lassan helyreállt a beruházások szintje, amelyet az elkövetkező években az uniós strukturális és beruházási alapok is támogatni fog. Mindazonáltal az új technológiák átvétele és alkalmazása nem terjedt el a gazdaságban és az innováció szintje alacsony, ami hátráltatja a termelékenység növekedést. Szintén alacsony a kutatásba és innovációba történő magánberuházások szintje, talán azért, mert nincs elég ösztönzője az üzleti kutatásoknak és innovációnak, valamint a köz- és magánszféra együttműködésének. A magánberuházások erősítése csökkenthetné az abból adódó kockázatokat, hogy Litvániában a kutatásokra és innovációra fordított közkiadások az uniós strukturális és beruházási alapoktól függenek. A felsőoktatási rendszerben gyengeségek mutatkoznak a minőség és az innovációs mutatók terén, és alacsony az együttműködés szintje a külföldi egyetemekkel és kutatóközpontokkal. A kutatási és innovációs rendszer töredezett, átfedések és kettősségek jellemzik. Ez megakadályozza Litvániát abban, hogy elérje az innovatív tudás növeléséhez szükséges kutatási és fejlesztési kapacitás terén a kritikus tömeget. Erősebben ösztönözni kell a tudományos szektor és az üzleti élet közötti együttműködést, többek között a humántőke fejlesztése és az abba történő befektetés révén, ami növelhetné a reálgazdaságba áramló technológiatranszfer szintjét. A litván vállalatok külső tudás átvételére irányuló korlátozott képességének javítása és üzleti célokra való alkalmazása növelné az innováció szintjét.

               (13)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Litvánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Litvánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

               (14)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  9
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Litvánia 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa, hogy a középtávú költségvetési céltól való eltérés ne haladja meg a 2016. és 2017. évi rendszerszintű nyugdíjreformhoz kapcsolódóan megengedett eltérést. Csökkentse az alacsony keresetűek adóterheit azáltal, hogy az adóterhet más, a növekedést kevésbé visszafogó forrásokra csoportosítja át és javítja az adójogszabályoknak való megfelelést, különösen a héa terén.

               2.Fokozza a humántőkébe való beruházásokat, és az oktatás munkaerő-piaci relevanciájának növelése, a tanítás színvonalának javítása és aktívabb munkaerő-piaci intézkedések és felnőttoktatás révén tegyen lépéseket a szakképzett munkaerő hiányának megoldása érdekében. Erősítse meg a szociális párbeszéd mechanizmusainak szerepét. Javítsa az egészségügyi ellátórendszer teljesítményét a járóbeteg-ellátás erősítése, a betegségek megelőzése és az egészségfejlesztés révén. Fejlessze az álláskeresési járadékok és szociális ellátások hatókörét és megfelelőségét.

               3.Tegyen lépéseket annak érdekében, hogy az egész gazdaságban nőjön a termelékenység és javuljon az új technológiák átvétele és felszívása. Javítsa az innovációs politikák koordinációját és bátorítsa a magánberuházásokat, többek között alternatív finanszírozási módok kidolgozása révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 523 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Szlovénia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Szlovénia 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Szlovénia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Szlovénia 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta
                  7
               .

               (2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Szlovéniának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 1–3. ajánlás is tükröz.

               (3)2017. február 22-én közzétették a Szlovéniára vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  8
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Szlovénia által elért eredményeket. Emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé
                  9
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen a bankszektorban tapasztalható hiányosságok, a vállalatok eladósodottsága és a költségvetési kockázatok jelentenek sebezhető pontokat. Az állományi mutatókat érintő egyensúlyhiány az élénkülő növekedés következtében fokozatosan mérséklődik. A vállalati szektorban nagyszabású adósságcsökkentés valósult meg, a magánberuházás pedig – a közvetlen külföldi befektetést is beleértve – ismét növekedésnek indult, bár a nem rezidensek belföldi befektetésállománya a regionális partnerekhez képest változatlanul alacsony. Az államadóság 2015. évi tetőzése után a következő években lefelé történő kiigazítás várható. A bankszektor szerkezetátalakítása terén előrelépések történtek, ezzel egyidejűleg pedig gyors ütemben csökkent a nemteljesítő hitelek aránya, és a jövőben e lefelé mutató tendencia folytatódására lehet számítani. A kormány érdemi lépéseket hajtott végre a bankszektor szerkezeti átalakítása, valamint az állami tulajdonban lévő vállalatok irányításának javítása céljából. Mindazonáltal a vállalati adósság kezelése és a pénzügyi ágazat fennmaradó hiányosságainak kiküszöbölése érdekében további szakpolitikai intézkedésekre van szükség, hogy biztosított legyen az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és javuljon az üzleti környezet.

               (4)Szlovénia 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017. május 3-án 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  10
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság további iránymutatást nyújtott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan
                  11
               .

               (6)Szlovénia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2017. évi stabilitási program szerint a kormány 2017-ben a GDP-arányos államháztartási hiány 0,8 %-ra történő javulásával, majd 2020-ra a GDP 0,4 %-ának megfelelő többlet elérésével számol. A középtávú költségvetési célt – a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit nem teljesítő, strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést – a tervek szerint 2020-ban sikerül elérni. Ezzel szemben az újraszámított strukturális egyenleg
                  12
                alapján a középtávú költségvetési cél a programidőszakban nem fog teljesülni. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 77,0 %-ra esik vissza, majd 2020-ban tovább csökken 67,5 %-ra. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2017-től kezdődően a kitűzött hiánycélok elérésének támogatásához szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva.

               (7)A 2017. évi stabilitási program jelzi, hogy a menekültek rendkívüli beáramlása 2016-ban és 2017-ben jelentős költségvetési hatással bír, és megfelelő bizonyítékokkal támasztja alá a költségvetési többletkiadások mértékét és jellegét. A Bizottság szerint a rendkívüli menekültbeáramlással kapcsolatban figyelembe vehető többletkiadások 2016-ban a GDP 0,07 %-át tették ki. Ez az összeg változatlan a 2017. évi költségvetésiterv-javaslathoz képest, amely megerősítette a 2016. évi stabilitási programban előre jelzett adatokat. 2017 tekintetében a stabilitási program a GDP 0,07 %-ának megfelelő többletkiadások figyelembevételére vonatkozó kérelmet tartalmaz, amelynek az egyenleget érintő járulékos hatása a Bizottság szerint a GDP 0,01 %-ára becsülhető. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása és a biztonsági intézkedések szokatlan eseményhez kapcsolódnak, jelentős hatással vannak a szlovén államháztartásra, és a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyezteti a pénzügyi fenntarthatóságot. E kiadások figyelembevétele érdekében tehát csökkentették a középtávú költségvetési cél eléréséhez előírt 2016. évi kiigazítást. 2017 tekintetében a figyelembe vehető összegeket is magában foglaló végleges értékelés a szlovén hatóságok által benyújtott tényleges adatok alapján, 2018 tavaszán készül el.

               (8)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Szlovéniának 2017-ben a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia 2017-ben némileg el fog térni ettől a követelménytől.

               (9)Költségvetési helyzetére és mindenekelőtt adósságszintjére való tekintettel Szlovéniával szemben elvárás, hogy 2018-ban egy megfelelő középtávú költségvetési cél felé mutató, további kiigazítást hajtson végre. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  13
                legfeljebb 0,6 %-os nominális növekedését jelenti. Ez a GDP 1 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország 2018-ban jelentősen el fog térni az előírt kiigazítástól. Szlovénia az előrejelzés szerint 2017-ben és 2018-ban egyaránt megfelel majd az adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2017-ben Szlovéniának készen kell állnia további intézkedések megtételére, 2018-ban pedig további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és a költségvetés alakulásának értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018. évi költségvetésiterv-javaslat értékelése, majd a 2018. évi költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovén államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt. Ezzel összefüggésben a Bizottság –Szlovénia konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván mérlegelési jogkörével. Ugyanakkor a 2008–2013 közötti rendkívüli gazdasági recesszió és a folyamatban lévő nagyszabású strukturális és pénzügyi ágazati reformok miatt Szlovénia konkrét esetében meglehetősen bizonytalan a konjunkturális helyzet.

               (10)A 2015 júliusában elfogadott költségvetési szabályozási törvény bevezette az államháztartás középtávú költségvetési keretét. Ennek gyakorlati megvalósításához az államháztartási törvény módosítására van szükség. A kormány eredeti kötelezettségvállalása szerint a felülvizsgált államháztartási törvényt a költségvetési szabályról szóló törvény elfogadása utáni hat hónapon belül kellett volna elfogadni. Ezt a határidőt azonban több ízben is elhalasztották, és a felülvizsgált törvénytervezetet még mindig nem terjesztették a parlament elé, hogy az tanácskozhasson róla. A felülvizsgált államháztartási törvény képezi a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU irányelv nemzeti jogba történő átültetésének egyik jogi eszközét – az átültetést a tagállamoknak 2013 végéig kellett végrehajtaniuk. 2017. március 21-én kinevezték a költségvetési tanács tagjait.

               (11)2016-ban az államadósság elérte a GDP 79,7 %-át, és ez a magas arány sebezhetővé teszi a szlovéniai államháztartást. Az ország népességének öregedése a tagállamok többségéhez képest gyorsabb ütemű. Szlovéniának jelentős kockázatokkal kell szembenéznie az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, mivel a nyugdíjakkal kapcsolatos közkiadások, valamint az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási költségek előre jelzett növekedéséből eredően az uniós tagállamok közül itt a legnagyobb a hosszú távú fenntarthatósági rés.

               (12)A kormány már ismertette az egészségügyi rendszer átalakítására irányuló javaslatait. A reform központi eleme az egészségügyi ellátásról és az egészségbiztosításról szóló törvény tervezete, amelyet 2017 februárjában nyilvános konzultációra bocsátottak, és a tervek szerint 2017 nyaráig a nemzetgyűlés elé terjesztenek. Az előirányzott ütemezés betartása nagy jelentőséggel bír, és elvileg lehetővé teszi, hogy a javaslat még 2017 folyamán törvényerőre emelkedjen. 2016 decemberében bemutatták az egészségügyi szolgáltatásokról, valamint a betegek jogairól szóló törvény módosítási javaslatait, továbbá elfogadták a gyógyszertárakra vonatkozó új törvényt. A fennmaradó kihívások a kórházak irányításához és teljesítményéhez, a fekvőbeteg-ellátás „előszobájának” számító alapellátás kapuőri szerepéhez, a kórházi fizetési rendszerekhez, az egészségügyi technológiaértékeléshez és az információs rendszerekhez kapcsolódnak. Emellett az egészségügyi termékek és szolgáltatások központi közbeszerzésével járó előnyök kihasználása továbbra is meglehetősen korlátozott, ugyanakkor az átláthatóság és a költséghatékonyság fokozása céljából folyamatban van a gyógyszerekre vonatkozó új központi közbeszerzési eljárás kidolgozása. A tartós ápolás-gondozás reformjának előmozdítása ugyancsak jelentős kihívás. Szlovénia mindeddig nem hozott létre integrált tartós ápolási-gondozási rendszert. Jelenleg készítik elő a tartós ápolási-gondozási igények felmérésére irányuló kísérleti projektet.

               (13)2016 áprilisában a kormány fehér könyvet fogadott el a nyugdíjakról, és nyilvános konzultációt indított a nyugdíjrendszer jövőjéről. Konkrét jogalkotási javaslatok azonban még nem kerültek előterjesztésre. Az ország előtt álló kihívások közé tartozik a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának és megfelelőségének biztosítása azáltal, hogy a várható élettartam növekedésének figyelembevételével kiigazítják a kötelező nyugdíjkorhatárt és ösztönzik a későbbi nyugdíjba vonulást, a kiegészítő nyugdíjrendszerekbe tartozók körének kiterjesztése, a változó szakmai életpályák megfelelő kezelése, valamint az időskori szegénység kockázatának csökkentése.

               (14)A munkaerőpiaci és a társadalmi tendenciák tovább javultak. A munkahelyteremtés fellendült, a munkanélküliség pedig csökkenőben van. A szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya csökkent, ám ez a mutató az idősek tekintetében változatlanul meghaladja az uniós átlagot. A javuló munkaerőpiaci helyzet lehetőséget kínál az idősebb munkavállalók foglalkoztatására, de e csoport részvételi aránya továbbra is alacsony. Az elmúlt években egyre általánosabb gyakorlattá vált a munkanélküli-ellátási rendszeren keresztüli nyugdíjba vonulás. A tartós munkanélküliség még mindig meghaladja a válság előtti szintet, és a munkanélküliek több mint felét érinti. Az összes tartósan munkanélküli személy több mint 40 %-a 50 év feletti, és csaknem fele legalább két éve nincs munkaviszonyban. Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának növelése céljából elemzés és cselekvési terv készült, amelyről a szociális partnerekkel is egyeztettek. A cselekvési terv időben történő végrehajtása elősegítheti az idősebb munkavállalók aktivizálását. Az alacsony szakképzettségű dolgozók foglalkoztatási rátája változatlanul alacsony, és mind a válság előtti szinttől, mind az uniós átlagtól jócskán elmarad. Az aktív munkaerőpiaci intézkedések 2016 januárjában elfogadott végrehajtási terve a jelenlegi megközelítést viszi tovább, ugyanakkor az e területre fordított kiadások továbbra is alacsonyak. Az idősebb és az alacsony szakképzettségű munkavállalók még mindig alulreprezentáltak az aktív munkaerőpiaci intézkedések célcsoportjai között. A munkaerőpiac szegmentációja a 2013-as reform dacára változatlanul kihívást jelent.

               (15)A nemteljesítő hitelek aránya ugyan továbbra is magas, ám stabil csökkenő tendenciát mutat. A Szlovén Nemzeti Bank számos intézkedést hajtott végre annak érdekében, hogy a bankokat a nemteljesítő hiteleik állományának fenntartható csökkentésére ösztönözze. Az adósságcsökkentésre irányuló nyomás enyhülni kezdett, viszont a vállalkozásoknak történő hitelezés továbbra is szűkül. Az egyes vállalkozások változó eredményeket értek el az adósságcsökkentés terén. A bankszektor konszolidációja és szerkezeti átalakítása tovább folytatódik: 2016-ban három bank egyesült. A Nova Ljubljanska Banka privatizációja 2017 decemberében esedékes. A jogi keret többszöri felülvizsgálata nyomán tovább erősödött a banki eszközkezelő társaság vállalati szerkezetátalakítási kapacitása. A kkv-k körében változatlanul magas a nemteljesítő hitelek aránya. E probléma orvoslása érdekében a Világbank segítségével szisztematikus megközelítést dolgoztak ki a kkv-knek nyújtott nemteljesítő hitelek szanálására vonatkozóan. Emellett a kormány törvényjavaslatot fogadott el egy központi hitelnyilvántartás létrehozásáról, ami lehetővé tenné a hatékonyabb kockázatkezelést és csökkentené az eladósodás kockázatát.

               (16)A hitelképes vállalkozások csak igen korlátozottan férnek hozzá az alternatív finanszírozási forrásokhoz. A Szlovén Vállalkozói Alap és a Slovenska izvozna in razvojna banka (SID bank) főleg a kkv-knek szóló új adósságinstrumentumokat vezetett be, köztük olyan eszközöket is, mint például a mikrohitelek. 2016-ban a Szlovén Vállalkozói Alap magvetőtőke-programot indított, amelynek kedvezményezettjei között majdnem 50 kkv szerepelt. Az egyéb alternatív finanszírozási eszközök – köztük a kockázati tőke és a saját tőke az európai strukturális és beruházási alapok felhasználásával – a további finanszírozás lényeges forrásaivá válhatnának, ám ez a lehetőség még nagyrészt kiaknázatlan.

               (17)A 2015–2020 közötti közigazgatási fejlesztési stratégia végrehajtása folyamatban van, és már történtek bizonyos előrelépések. Mindazonáltal egyes konkrét intézkedések – így például a közszolgálati törvény elfogadása – tovább késnek. Az adminisztratív teher csökkentését célzó kormányzati program 2009 és 2015 között a becslések szerint összesen 365 millió EUR megtakarítást eredményezett, és az adminisztratív teher enyhítésére irányuló 318 intézkedés csaknem 60 %-a megvalósult. A magánberuházást mindennek ellenére továbbra is gátolják az összetett és hosszadalmas adminisztratív eljárások, ami különösen az építőipart és a területfejlesztést érinti érzékenyen. Bár az igazságszolgáltatás hatékonysága és minősége tovább javult, a kereskedelmi ügyekben változatlanul hosszú az első tárgyalást megelőző várakozási idő, és nincs lehetőség a keresetek elektronikus úton történő benyújtására. Egyes kulcsfontosságú korrupcióellenes reformok – például a korrupcióval szembeni zéró tolerancia program – elfogadása ellenére a korrupció mértékének megítélése továbbra is kedvezőtlen, és ez a vállalati döntésekre is hatást gyakorol. A szakmák szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatos kezdeti előrelépéseket követően a reformfolyamat lelassult. A szakmák szabályozása terén a restriktív akadályok megszüntetése képes lehet élénkíteni a versenyt az érintett piacokon.

               (18)A 2013-ban kezdeményezett privatizációs program ellenére továbbra is nagymértékű az állam gazdasági szerepvállalása. Az állam a legnagyobb munkaadó, eszközkezelő és vállalati hitelező Szlovéniában. A nagyarányú állami tulajdon a gyenge vállalatirányítással párosulva jelentős fiskális és gazdasági következményekkel jár. Ez a hatás 2007 és 2014 között 13 milliárd EUR-ra, vagyis a GDP mintegy harmadára becsülhető, és elsősorban a pénzügyi szektor stabilizálására irányuló intézkedéseknek, valamint a magáncégekhez képest az állami tulajdonban lévő vállalkozások elmaradt nyereségének tudható be. Az állami tulajdonú vállalkozások teljesítménye élénkülni kezdett, amit az új vállalatirányítási rendszer is támogat, ám vannak még fennmaradó kockázatok. 2015 végére az eredmények tanúsága szerint javult a szlovén állami vagyonkezelő szerv irányítása alatt álló vállalkozások nyereségessége, bár még így is elmarad az irányítási stratégiában kitűzött közbenső céltól. A kormány 2017 januárjában jóváhagyta a 2017. évre szóló vagyonkezelési tervet, amely minden egyes állami tulajdonban lévő vállalkozás tekintetében számszerűsíti a teljesítménymutatókat, valamint tartalmazza az értékesítendő eszközök frissített jegyzékét. A nemzeti parlament által eredetileg 2015-ben jóváhagyott, felülvizsgált vagyonkezelési stratégia elfogadása viszont még mindig függőben van, miután a kormány 2017 második felére halasztotta az ezzel kapcsolatos döntéshozatalt. 2017. február végén kinevezték az igazgatótanács új elnökét, ám a teljes felügyelőbizottság továbbra sem alakult meg.

               (19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (20)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  14
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (21)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 3. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2017-ban és 2018-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában jelentős költségvetési kiigazítást tesz szükségessé. Szakpolitikai fellépései során igyekezzen olyan költségvetési irányvonalat kialakítani, amely a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovén államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájárul. Fogadja el és hajtsa végre az egészségügyi rendszer javasolt reformját, valamint fogadja el a tartós ápolás-gondozás tervezett reformját a költséghatékonyság, a hozzáférhetőség és a minőségi ellátás javítása érdekében. Maradéktalanul aknázza ki a központi közbeszerzés kínálta lehetőségeket az egészségügyi ágazatban. Fogadja el a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának és megfelelőségének biztosításához szükséges intézkedéseket.

               2.Fokozza az alacsony szakképzettségű és idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására irányuló erőfeszítéseket, különösen az egész életen át tartó tanulásra és az aktivizálásra irányuló, célzott intézkedéseken keresztül.

               3.Javítsa a finanszírozási feltételeket, egyebek mellett a nemteljesítő hitelek tartós szanálásának elősegítése és az alternatív finanszírozási források elérhetőségének javítása révén. Gondoskodjon a banki eszközkezelő társaságra vonatkozó stratégia teljes körű végrehajtásáról. Enyhítse a területfejlesztésre és az építkezési engedélyekre vonatkozó szabályokból fakadó, vállalkozásokra háruló adminisztratív terheket, és biztosítsa az állami tulajdonban lévő vállalatok jó kormányzását.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2017) 523 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 és P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 89 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  A Bizottság által a közösen elfogadott módszertan alapján újraszámított, egyszeri és átmeneti intézkedésektől megtisztított, ciklikusan kiigazított egyenleg.

                     (13)
                  A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás egy négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (14)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 331 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Horvátország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Horvátország 2016. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Horvátország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Horvátország 2016. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az éves növekedési jelentés prioritásait az Európai Tanács 2016. március 17–18-án elfogadta. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Horvátországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Horvátországra vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  7
               , amely értékelte a Horvátország által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. március 8-án a Bizottság bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit
                  8
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Horvátországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Alapvető fontosságú a magas államadóssághoz, vállalati adóssághoz és külső adóssághoz kapcsolódó gyengeségek kezelése a magas munkanélküliséggel összefüggésben. A meghatározott szakpolitikai intézkedéseket igénylő további gyengeségek közé tartozik a költségvetési irányítás, az állami tulajdonban lévő vállalatok irányítása, a közigazgatás hatékonysága és a nemteljesítő hitelek szanálása.

               (3)Horvátország 2016. április 28-án benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A nemzeti reformprogram meglehetősen ambiciózus reformmenetrendet ismertet, mely, amennyiben a jelzett határidőn belül teljes mértékben végrehajtják, elősegítené a makrogazdasági egyensúlytalanságainak kezelését. A program ismerteti az államháztartási gazdálkodás, az egészségügyi ágazat és az üzleti környezet javítását szolgáló intézkedéseket és ambiciózus reformokra tesz vállalást a közigazgatás, a nyugdíjrendszer, a szociális védelem és az állami tulajdonban lévő vállalatok irányításának javítása terén. Horvátország szakpolitikai vállalásainak értékelése alapján ebben a szakaszban nincs szükség a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás kiterjesztésére.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során kezelték. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkében előírtaknak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  9
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (5)Horvátország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A kormány 2016. évi konvergenciaprogramja szerint a GDP-arányos államháztartási hiány várhatóan 3 % alatt, 2016-ban a GDP 2,6 %-a lesz, majd ezt követően tovább csökken és 2019-re eléri a GDP 1,0 %-át. Továbbá a kormány úgy véli, hogy a teljes programozási időszakban megvalósul a középtávú költségvetési célja, vagyis a GDP 1,75 %-ában meghatározott strukturális hiány. A GDP-arányos államadósság 2015-ben 86,7 %-os rekordot ért el, mely a konvergenciaprogram előrejelzései szerint 2019-ben fokozatosan 80,0 %-ra csökken. Nominális értelemben a program GDP-arányos államadósságra vonatkozó előrejelzései megfelelnek az adósságcsökkentési referenciaértéknek. Azonban, amíg az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv reálértelemben ésszerű, addig a nominális GDP-növekedés magasabb a Bizottság előrejelzéséhez képest, különösen 2016 tekintetében. Az adósságráta előrejelzett csökkenése ezért kedvező nominális növekedési előrejelzésektől függ; továbbá jelentős adósságcsökkentő, pénzügyi eszközök eladásából származó SFA-tételekre épül, melyeket azonban nem ismertetnek kellő részletességgel. Továbbá, a 2017-től kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések többségét nem határozták meg pontosan. A Bizottság 2016 tavaszi előrejelzése szerint 2016-ban az államháztartási hiány várhatóan eléri a GDP 2,7 %-át, ami megfelel az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban szereplő államháztartási hiánycélnak. Várhatóan teljesül a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében ajánlott költségvetési kiigazítás. Ezzel szemben a Bizottság előrejelzése szerint nem teljesül a jövőbe mutató adósságcsökkentési referenciaérték. Míg 2017-ben a GDP 0,2 %-ának megfelelő strukturális kiigazítás elegendő a középtávú költségvetési cél megvalósításához, addig nagyobb mértékű strukturális kiigazításra lesz szükség az adósságcsökkentési referenciaérték elérésének biztosításához. Pontosabban, a GDP 0,5 %-ában meghatározott referenciaértéknél nagyobb kiigazítás tűnne megfelelőnek, tekintettel a horvátországi magas adósságszintre és az ország jelenlegi konjunkturális körülményeire. A jelenlegi előrejelzések szerint a strukturális egyenleg 2017-ben a GDP 0,2 %-ával romlik. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Horvátország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Következésképp 2017-ben további intézkedésekre lesz szükség a megfelelés biztosítása érdekében.

               (6)Horvátország költségvetési tervezését továbbra is komoly gyengeségek sújtják, annak ellenére, hogy a költségvetési törvény 2015. évi módosítása eredményeként történtek előrelépések. Továbbra is gyengék a többéves költségvetési keret és az éves költségvetések közötti kapcsolatok, továbbá nincsenek egyértelmű szabályok az éves költségvetésnek az adott éven belüli módosítására. Az egyes költségvetési egységek stratégiai tervezése nem képezi szisztematikus ellenőrzés tárgyát, és a stratégiai tervezés nem támogatja kellőképpen a szakpolitikai prioritások összehangolását a középtávú költségvetési célokkal. A költségvetési eljárásban kevésbé veszik figyelembe a jelentős, költségvetésen kívüli tranzakciókat és számviteli kiigazításokat, melyek befolyásolják a költségvetési hiányt és az államadósságot. A számszerű költségvetési szabályok jelenleg felülvizsgálat alatt állnak. Az egyik fő kihívás abban áll, hogy ezeket a szabályokat működőképesebbé kell tenni, és jobban össze kell hangolni a Stabilitási és Növekedési Paktummal. Ezenkívül erőfeszítésekre van szükség a költségvetési tervezés statisztikai alapjának javítása érdekében.

               (7)A költségvetési szabályok betartásának nemzeti szinten történő nyomon követéséért felelős költségvetés-politikai bizottság szoros kapcsolatban áll a nemzeti költségvetési hatóságokkal, és létszáma nem elegendő. Ilyen körülmények mellett nincs biztosítva a politikai és működési függetlensége. 2016 harmadik negyedévére jelentették be a költségvetés-politikai bizottság intézményi felépítésének és megbízatásának felülvizsgálatát.

               (8)Horvátország megkezdte a kommunális díjak rendszerének reformját, melyet az ingatlanadóra irányuló átfogó reform egyik lépéseként ismertet. A rendszeres ingatlanadókból és a kommunális díjakból származó együttes bevétel viszonylag alacsony a GDP arányában mérve.

               (9)Kulcsfontosságú kihívást jelentenek a jelentős nagyságú adóhátralékok, a héa-csalások és az árnyékgazdaság. Intézkedéseket hoznak az adózási fegyelem javítására, ideértve az adózási fegyelemmel kapcsolatos kockázatkezelési rendszer létrehozását. Jelenleg azonban még mindig kevés a meghozott intézkedések eredményességét mutató bizonyíték.

               (10)Az államadósság-állomány magas és még mindig nő, ami elkerülhetetlenné teszi az államadósság-kezelés előretekintő és proaktív megközelítésének elfogadását. A tervek szerint hamarosan elfogadásra kerül a 2016–2018 közötti időszakra szóló adósságkezelési stratégia. Horvátország azonban továbbra sem rendelkezik az adósságkezelésre vonatkozó olyan átfogóbb megközelítéssel, mely magában foglalná többek között a piaci fejleményeket figyelembe vevő éves felülvizsgálatokat, egy megfelelő kockázatkezelési stratégiát, valamint a kapcsolódó feladatok elvégzésével összefüggő funkció megerősítését.

               (11)A munkaképes korú népesség jelentős aránya nem vesz részt a munkaerőpiacon. Ennek egyik fő oka a korhatár előtti nyugdíjba vonulás, a legjobb munkavállalási korú férfiak esetében is. A korhatár előtti nyugdíjba vonulás öt évvel a kötelező nyugdíjkorhatár előtt lehetséges, és gyengék az e korhatár eléréséig való (vagy azon túli) munkavégzés pénzügyi ösztönzői. Továbbá, a nyugdíjrendszert a bizonyos munkavállalói kategóriákra vonatkozóan számos különös rendelkezés jellemzi, és a nyugdíjrendszer bizonyos foglalkozások esetében nagyvonalú lehetőségeket biztosít a korhatár előtti nyugdíjba vonulásra. Jelenleg hozzák összhangba a férfiakra és a nőkre vonatkozó kötelező nyugdíjkorhatárt, melyet 67 évre emelnek, azonban csak lassan. A megfelelőséget illetően a nyugdíjak jelenleg és a jövőben is alacsonyak, ami megnöveli az időskori szegénység kockázatát, különösen azok esetében, akiknél kevés a munkában töltött évek száma.

               (12)A magas inaktivitás problémáját súlyosbítja a magas munkanélküliség, a munkaerő-potenciál alacsony kihasználtsága visszafogja a növekedést. Az ifjúsági munkanélküliség továbbra is kulcsfontosságú probléma, mely az oktatási rendszerben rejlő gyengeségekre utal, és további javításra szorul az ifjúsági garancia eredményessége, nyomon követése és értékelése. A tartós munkanélküliségi ráták nemrég csökkentek, de továbbra is kb. az uniós átlag kétszeresét teszik ki. Továbbra is alacsony az egész életen át tartó tanulásban való részvétel, mivel nem eléggé fejlett a felnőttoktatási rendszer.

               (13)Regionális különbségek állnak fenn a szociális védelemmel kapcsolatos egy főre jutó kiadások tekintetében, és ellentmondások vannak az általános szociális védelmi programok és a bizonyos kategóriákat célzó programok jogosultsági feltételei között. Továbbá, a teljes szociális védelmi költségvetés csupán kis részét fordítják az országos minimumjövedelem-rendszerre. Ez hatékonysági problémákat eredményez, és nem biztosítja a legszegényebbek megfelelő védelmét. A szociális védelmi rendszer reformja késedelmet szenved a különböző juttatások konszolidálása, továbbá a szociális védelmi szolgáltatások nyújtását szolgáló egyablakos ügyintézési pontok létrehozása terén.

               (14)A közigazgatási hatáskörök funkcionális elosztása a központi és a helyi szintek között összetett, és a rendszer széttöredezett. A decentralizált adminisztratív funkciók nincsenek összhangban az illetékes helyi egységek költségvetési kapacitásával. Ez a helyi egységeket nagy mértékben függővé teszi a központi kormányzati átutalásoktól és jelentős regionális egyenlőtlenségeket eredményez a közszolgáltatások nyújtásában. A közigazgatás széttöredezettsége hátrányosan hat a szolgáltatásnyújtásra, az üzleti környezetre és a közkiadások hatékonyságára. A közigazgatási reformot illetően nem történt lényegi előrelépés. Jogi keretet vezettek be a helyi önkormányzati egységek önkéntes egyesülésére, azonban e lehetőség igénybe vételére nem biztosítottak ösztönzőket. Az állami ügynökségek rendszerének ésszerűsítése lassan halad előre.

               (15)A közszférában fizetett bérekre vonatkozó szabályozások eltérést mutatnak a munkakör összetettségének, a béren kívüli juttatások és a bérpótlékok meghatározása tekintetében a közintézmények között. Ez korlátozza a kormányzat bérkiadások feletti ellenőrzését és visszafogja a közszféra hatékonyságát. Tekintettel arra, hogy a teljes foglalkoztatás viszonylag nagy részét a közszféra adja, a közszférában fizetett bérek alakulása a tágabb értelemben vett gazdaság szempontjából is releváns.

               (16)A gazdaságra jellemző az állami tulajdonban lévő vállalatok nagy aránya. A kormányzásban rejlő gyengeségek, beleértve a megfelelő teljesítmény-monitoring hiányát, továbbra is azt eredményezik, hogy az állami tulajdonban lévő vállalatok nyereségessége jóval alacsonyabb a hasonló magánvállalatokéhoz képest, aminek negatív hatásai vannak az államháztartásra. Az állami tulajdonban lévő vállalatok részvényeinek tőzsdei jegyzése elősegítheti az irányításuk javítását, nevezetesen a beszámolási és belső kontrollrendszerek erősítése révén. Az elmúlt évben lassan haladt előre az állami tulajdonban lévő vállalatok privatizáció előtti megnyitása.

               (17)Az állami tulajdonban lévő „Horvát Újjáépítési és Fejlesztési Bank” (a továbbiakban: HBOR) fontos szerepet játszhat Horvátország fellendítésében. Hitelnyújtási tevékenysége jelentős hatást gyakorolhat a beruházások előmozdítására a piaci hiányosságok ezzel egyidejű kezelése mellett. A tevékenységeihez kapcsolódó kockázat csökkentéséhez megfelelő szabályozási keretre és szilárd vállalatirányításra van szükség, különösen azért, mert a HBOR egyre nagyobb mértékben vesz részt közvetlen hitelnyújtásban.

               (18)A HBOR hitelportfóliójának eszközminőségét vizsgáló független értékelés, melyet a hatóságok 2017-ben terveznek elvégezni, egyike az említett kihívások kezelésének irányába tett lépéseknek. Eközben szükséges megerősíteni a HBOR-re alkalmazandó nyomonkövetési és elszámoltathatósági mechanizmusokat.

               (19)Az európai strukturális és beruházási alapok felhasználási aránya eddig alacsony volt az olyan tényezők miatt, mint az elégtelen adminisztratív kapacitás és a megterhelő eljárások, továbbá a megvalósításra készen álló projektek alacsony száma.

               (20)Horvátország üzleti környezetét továbbra is gyengítik azok a jelentős hiányosságok, amelyek hátrányosan érintik a beruházási környezetet. A vállalkozásokra kivetett számos adójellegű járulék még mindig negatív hatással van az üzleti környezetre. A szolgáltatókra és a szabályozott szakmákra vonatkozó szabályozási környezet továbbra is korlátozó. Korlátozások vannak érvényben a bizonyos szabályozott szakmákhoz való hozzáférést és azok gyakorlását illetően, ideértve a jogi szakmákat és az adótanácsadást. Horvátország felülvizsgálta e korlátozások szükségességét és arányosságát, az intézkedések végrehajtása azonban késik. Továbbá, jelentősek a szabályozott szakmákra és a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek.

               (21)A szabályozási instabilitás és a jogszabályok észlelhetően gyenge minősége is hátrányosan érinti az üzleti környezetet. A hosszadalmas eljárások, a jelentős ügyhátralék és a következetlen ítélkezési gyakorlat minőségi és hatékonysági kihívások elé állítja az igazságszolgáltatási rendszert, különösen pedig a kereskedelmi bíróságokat. Az IKT-rendszerek alulfejlettek, nevezetesen a bírósági eljárások során a felekkel való kommunikáció és a bírósági dokumentumok elektronikus kézbesítése terén.

               (22)A nemteljesítő hitelek szanálása kulcsfontosságú a gazdaság túlzott eladósodottságának kezelésében. E tekintetben fontos lépéseket tettek a fizetésképtelenséget megelőző eljárásokra és a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó keretek megerősítése, továbbá a magáncsőd eljárás elfogadása révén. Az új keretek hatását részletesen nyomon kell követni. Azonban a leírások adóügyi megítélésével kapcsolatos jogbizonytalanság továbbra is korlátot jelent a nemteljesítő hitelek banki állományának gyors felszámolását illetően.

               (23)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Horvátország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Horvátországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Horvátország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

               (24)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét
                  10
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (25)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Horvátország 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa a túlzott hiány tartós korrekcióját 2016-ra. Ezután 2017-ben valósítsa meg a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást. Használjon fel bármilyen rendkívüli bevételt az államadósság-ráta csökkentésének felgyorsítására. 2016 szeptemberéig erősítse meg a számszerű költségvetési szabályokat és erősítse meg a költségvetés-politikai bizottság függetlenségét és megbízatását. 2016 végéig javítsa a költségvetési tervezést és erősítse meg a többéves költségvetési keretet. 2016 végéig indítsa el a rendszeres ingatlanadó reformját. Erősítse meg az államadósság-kezelés keretét. Fogadjon el a 2016–2018 közötti időszakra szóló adósságkezelési stratégiát és kezdje meg annak végrehajtását.

               2.2016 végéig hozzon intézkedéseket a korhatár előtti nyugdíjba vonulás visszaszorítására, gyorsítsa fel a magasabb kötelező nyugdíjkorhatárra való áttérést és hangolja össze a bizonyos kategóriákra vonatkozó nyugdíjrendelkezéseket az általános rendszer szabályaival. Biztosítson megfelelő át- és továbbképzési intézkedéseket a munkaképes korú népesség foglalkoztathatóságának javítása céljából, az alacsony képzettségűekre és a tartós munkanélküliekre való összpontosítás mellett. Konszolidálja a szociális védelmi juttatásokat azáltal, hogy csökkenti a különleges szabályozásokat, összehangolja a jogosultsági feltételeket, integrálja azok adminisztrációját és a támogatást a leginkább rászorulókra összpontosítja.

               3.2016 végéig kezdje meg a széttöredezettség csökkentését és javítsa a hatáskörök funkcionális elosztását a közigazgatásban a hatékonyság javítása, továbbá a területi egyenlőtlenségek csökkentése érdekében a közszolgáltatások nyújtása terén. A szociális partnerekkel való konzultáció keretében harmonizálja a bérmeghatározási kereteket a közigazgatás és a közszolgáltatások terén, Erősítse meg az állami tulajdonban lévő vállalatok teljesítményének monitoringját és az igazgatótanácsok elszámoltathatóságát. Mozdítsa elő az állami tulajdonban lévő vállalatok részvényeinek jegyzését és az állami eszközök értékesítését.

               4.Csökkentse jelentős mértékben az adójellegű járulékokat. Szüntesse meg azokat az indokolatlan szabályozási korlátokat, amelyek a szabályozott szakmákhoz való hozzáférést és azok gyakorlását akadályozzák. Csökkentse a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhet.

               5.Hozzon az igazságszolgáltatási rendszer minőségét és hatékonyságát javító intézkedéseket a kereskedelmi és a közigazgatási bíróságok tekintetében. Segítse elő a nemteljesítő hitelek szanálását, különösen a nemteljesítő hitelek szanálása adóügyi megítélésének javítása révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2016) 331 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 80 final/2.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.