title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Görögország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/29

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Görögország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/08)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Görögország 2019. január 25-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a görög integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Görögországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Görögországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Végleges tervében Görögországnak a terv tervezetében említett tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kedvező kölcsönhatásokra kell támaszkodnia, és mélyrehatóbban meg kell vizsgálnia a nagyobb kihívást jelentő szakpolitikai kapcsolódási pontokat. Az egyik ilyen kapcsolódási pont a dekarbonizációs dimenzión belüli szinergiák – például a tervezett, bioenergiával kapcsolatos szakpolitikák által a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és elnyelésekre gyakorolt hatások – jelentik. Egy másik kapcsolódási pontot képeznek a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák, ismertetve például, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához és az energiaellátás biztonságához. Az energiahatékonyságot szintén figyelembe lehetne venni az energiaszegénység enyhítése kapcsán. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  Hasznos volna, ha a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv kiterjedne a karbonszegény technológiák ágazatára is, ideértve az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációját szolgáló intézkedéseket és az azzal kapcsolatban végzett átfogóbb elemzést, hogy ez az ágazat jelenleg milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Hasznos volna továbbá részletesebben kidolgozni, hogy a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó intézkedések révén milyen mértékben csökkenthető az üvegházhatásúgáz-kibocsátás.

                  (15)

                  A Bizottság Görögországnak szóló ajánlásait a görög integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY GÖRÖGORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Biztosítani kell a megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való 31 %-os görög hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését, ennek érdekében a végleges tervnek tartalmaznia kell többek között egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot, valamint részletesen és számszerűsítve ismertetni kell a szakpolitikákat és intézkedéseket az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kötelezettségekkel összhangban. Össze kell egyeztetni a terv tervezetében előirányzott célkitűzéseket a fűtési és hűtési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív céllal, a közlekedési ágazatban pedig az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében foglalt céllal.

                  2.

                  Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és azokat olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Pontosítani kell a 2020-ban bevezetendő, előirányzott szakpolitikák és különösen az új eszközök elfogadására és végrehajtására vonatkozó ütemtervet. A halmozott megtakarítással kapcsolatos cél elérésére előirányzott intézkedéseket megfelelő mértékben kell kidolgozni.

                  3.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket is, különösen a földgáz tekintetében. A tervnek tartalmaznia kell annak értékelését, hogy az infrastrukturális projektek és a regionális együttműködés milyen mértékben járul hozzá az energiabiztonsági célkitűzésekhez, a kétoldalú együttműködés és a rugalmassági intézkedések igénybevételével kihasználva emellett az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése által kínált lehetőséget a görög gazdaság korszerűsítésére.

                  4.

                  A piaci integráció kapcsán a tervnek előretekintő célkitűzéseket és célokat és különösen arra irányuló intézkedéseket kell tartalmaznia, hogy a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi piacokon fokozza a versenyt az Európai Stabilitási Mechanizmus programja keretében tett, arra irányuló kötelezettségvállalásaival összhangban, hogy 2020-ig 50 % alá csökkenti a meglévő szolgáltató kiskereskedelmi és nagykereskedelmi piaci részesedését. A programot követő utólagos felügyeleti mechanizmus keretében elfogadott ütemterv alapján meg kell valósítani a villamos energiával kapcsolatos célmodellt és a piacok szomszédos országokkal való összekapcsolását.

                  5.

                  Jobban számszerűsíteni kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Meg kell erősíteni a Bulgáriával és Ciprussal, valamint a közép- és délkelet-európai energetikai összeköttetések országaival létrejött, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat. A „Tiszta energia az EU szigeteinek” kezdeményezés keretében meg kell erősíteni az energetikai átállás tekintetében hasonló földrajzi, éghajlati és infrastrukturális kihívásokkal küzdő és hasonló lehetőségekkel rendelkező tagállamokkal és szigeti régiókkal folyatott együttműködést. Meg kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politikával kapcsolatos, határokon átnyúló lehetőségeket és makroregionális szempontokat különösen az adriai- és jón-tengeri térségben azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a régió szénlábnyomát és ökoszisztémaalapú megközelítést lehessen végrehajtani. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra lehetne összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import és -export és a rendszer rugalmassága iránti igény. Ezenfelül a kétoldalú együttműködés és a rugalmassági intézkedések igénybevételével ki kell használni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése által kínált lehetőséget a görög gazdaság korszerűsítésére.

                  7.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig.

                  9.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Részletesebb információkat kell szolgáltatni az igazságos és méltányos átmenetet támogató projektekről, meghatározva a támogatás formáját és a kezdeményezések hatásait, valamint ezt össze kell kapcsolni a széntermelő, nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó vagy ipari régiók átállásával. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Spanyolország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/33

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Spanyolország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/09)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Spanyolország 2019. február 22-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a spanyol integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Spanyolországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Spanyolországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A dimenziókon belül és azok között széles körű koherencia áll fenn a célkitűzések tekintetében, különösen a dekarbonizációs és energiahatékonysági célkitűzések terén. A végleges tervben Spanyolországnak ismertetnie kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, és ezeket lehetőség szerint tovább kell számszerűsítenie. A dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiákra lehetne összpontosítani, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes, karbonszegény gazdasággal kapcsolatos nemzeti célok költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A széntüzelésű erőművek fokozatos bezárásával és az atomerőművek leszerelésével, ideértve az országban létező nukleáris üzemanyagciklus-létesítmények felhasználására vonatkozó stratégiát, az éghajlatváltozás kockázatának energiaellátásra gyakorolt hatásával, valamint a megújuló energiaforrások fokozott elterjedésének belső piacra gyakorolt hatásával kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatások ugyancsak fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Spanyolországnak szóló ajánlásait a spanyol integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY SPANYOLORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 42 %-os arányával – amellyel Spanyolország hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – kapcsolatos célkitűzés üdvözlendő szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel kell szolgálni az adminisztratív terhek csökkentésére vonatkozó intézkedésekkel és a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban.

                  2.

                  Részletesebben meg kell vizsgálni, hogy miként kell továbbfejleszteni a jelenlegi intézkedéseket annak érdekében, hogy megvalósítsák az elvárt energiamegtakarítás elérésére irányuló célkitűzéseiket. Az ilyen intézkedéseknek a jelenlegihez képest többszörös energiamegtakarítást kell elérniük, és az ilyen jelentős javulással járó kihívásokat megfelelően figyelembe kell venni.

                  3.

                  Jobban ki kell dolgozni az energiabiztonsági célkitűzéseket támogató, a diverzifikációt és az energiafüggőség csökkentését szolgáló intézkedéseket, ideértve a rugalmassági intézkedéseket is, valamint az atomenergia kivezetésére vonatkozó információkat.

                  4.

                  Előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni a piaci integrációra vonatkozóan, különösen a villamosenergia- és földgázágazatban az árdeficit várható alakulásának kezelésére irányuló intézkedéseket, valamint a tervezett intézkedések lehetséges hatásait illetően. Egy teljes mértékben piaci alapú árak felé vezető stratégiát és ütemtervet kell felvázolni.

                  5.

                  Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén olyan módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energiaterv és a végleges terv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Tovább kell erősíteni a Franciaországgal és Portugáliával meglévő jó regionális együttműködését, különösen a belső energiapiac és az energiabiztonság területén, különös tekintettel az energiahálózatok határokon és régiókon átívelő összekapcsolódására. Meg kell fontolni a megújuló energia és az energiahatékonyság terén megvalósuló regionális együttműködéssel kapcsolatos intézkedések megerősítését.

                  7.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Konkrétabban, a tervnek foglalkoznia kell a szén- és szén-dioxid-igényes régiókra gyakorolt hatásokkal, és integrálnia kell az energiaátállás nemzeti stratégiáját. A tervnek tartalmaznia kell egy értékelést az energiaszegénységgel kapcsolatos problémákra vonatkozóan minden kapcsolódó célkitűzéssel vagy konkrét szakpolitikával vagy intézkedéssel egyetemben, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1008 final.

         (5)  COM(2019) 509 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Franciaország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/36

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Franciaország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/10)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Franciaország 2019. február 15-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a francia integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Franciaországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Franciaországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Franciaországnak a végleges tervben figyelembe kell vennie a dimenziók közötti kölcsönhatásokat. Például az energiahatékonyság javítására vagy az elektromos járművek elterjedésének fokozására irányuló intézkedések az olaj- és gázbehozatali igény csökkentése révén meg fogják erősíteni az ellátás biztonságát. Az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezete elismeri, hogy az energiahatékonyság az energetikai átállást célzó erőfeszítéseket vezérlő legfőbb elv. A tervben foglalkozni kell az egyik dimenzión belüli szakpolitikák és intézkedések, valamint a többi dimenzióba tartozó célkitűzések közötti bizonyos kedvezőtlen kölcsönhatásokkal is. A 2021 és 2030 közötti időszakot illetően átfogó elemzést kell készíteni a csúcsterhelés alakulásáról, valamint pontos értékelést kell végezni az energiabiztonságot és a rendszer-összeköttetést illetően, és ennek megfelelő célkitűzéseket kell meghatározni. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. A végleges terv több információt tartalmazhatna arról, hogy az éghajlatváltozás veszélyei mennyire érinthetik az energiaellátást.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával.

                  (15)

                  A Bizottság Franciaországnak szóló ajánlásait a francia integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY FRANCIAORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét legalább 33 %-ra kell növelni Franciaország hozzájárulásként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. mellékletében a megújuló energia tekintetében 2020-ra meghatározott cél maradéktalanul teljesüljön, és a 2021-től kezdődően kiindulási alapként szolgáljon, valamint fejtse ki, hogy miként kívánja elérni, majd megőrizni a részarány kiinduló értékét. Össze kell egyeztetni az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében előirányzott célkitűzéseket a fűtési és hűtési ágazatban, valamint a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív céllal, illetve a közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési céllal.

                  2.

                  Felül kell vizsgálni a primerenergia-fogyasztás csökkentését célzó azon erőfeszítéseket, amelyekkel hozzájárul a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél eléréséhez. Franciaország hozzájárulása megfelelő mértékű a végsőenergia-fogyasztás szempontjából. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben részletesen ismertetni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések várható hatásait annak biztosítása érdekében, hogy az energiafogyasztás elengedhetetlen csökkentéséhez szükséges mértékben végrehajtsák azokat.

                  3.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket is, valamint információkat kell szolgáltatni a tervezett atomenergia-termelési kapacitásról.

                  4.

                  A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen arra irányuló intézkedéseket kell kidolgozni, hogy versenyképesebb nagykereskedelmi piacok alakuljanak ki, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is.

                  5.

                  Jobban számszerűsíteni kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Meg kell erősíteni a Spanyolországgal, Portugáliával és a pentalaterális országokkal (10) folytatott jó regionális együttműködést. A regionális egyeztetések során a belső energiapiac és az energiabiztonság területére kell összpontosítani. Folytatni kell az együttműködést Portugáliával és Spanyolországgal, különösen az energiahálózatok határokon és régiókon átnyúló összekapcsolása terén. Mérlegelni kell a megújuló energia terén folytatott regionális együttműködéshez kapcsolódó intézkedések megerősítését. Fontolóra kell továbbá venni a regionális együttműködési megállapodások megerősítését és olyan új területekre való kiterjesztését is, mint a regionális termelési kapacitás értékelése, valamint a más tagállamokkal közös érdekű technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció.

                  7.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, ennek keretében többek között értékelni kell az energiaszegénységben élő háztartások számát és típusát, lehetővé téve ezáltal annak értékelését, hogy az (EU) 2018/1999 rendeletben előírtak szerint esetlegesen szükség van-e az energiaszegénység csökkentésére vonatkozó indikatív célkitűzésre.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM(2019) 510 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

         (10)  Ausztria, Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg, Hollandia és Svájc.


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Horvátország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/40

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Horvátország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/11)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Horvátország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a horvát integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy nemzeti tervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait, valamint el kell kerülni annak kockázatát, hogy a tagállam késedelmesen nyújtsa be nemzeti tervét.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Horvátországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Horvátországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással (6) együtt közzétett szolgálati munkadokumentum ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges tervben figyelembe kell venni a különböző dimenziók közötti összefüggéseket. Például a dekarbonizációs dimenzióhoz és az „első az energiahatékonyság” elvhez kapcsolódó célkitűzések elérésére figyelemmel kell megvizsgálni Horvátország arra irányuló terveit, hogy a hazai szénhidrogén-források fokozott kitermelésével kapcsolatos lehetőségek feltárása révén megerősítse az energiabiztonságot. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. További példaként említhető a bioenergia fokozott használatának a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodásból eredő, elszámolt kibocsátásokra és abszorpciókra gyakorolt hatása, valamint az éghajlatváltozás kockázatainak energiabiztonságra gyakorolt hatása.

                  (14)

                  Hasznos volna a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervet versenyképességi szempontokkal is kibővíteni, hogy az kiterjedjen különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációjára szolgáló technológiák ágazatára. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Horvátországnak szóló ajánlásait a horvát integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY HORVÁTORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) megállapított kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 36,4 %-os arányával – amellyel Horvátország hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – kapcsolatos célkitűzés üdvözlendő szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. Az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében a fűtési és hűtési ágazatban növelni kell a célkitűzések szintjét, valamint az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési cél elérése érdekében ugyancsak növelje a célkitűzések szintjét. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel és intézkedésekkel kell szolgálni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban.

                  2.

                  Növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentésére irányuló céljait, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A javasolt szakpolitikákat és intézkedéseket olyan hatásvizsgálattal kell alátámasztani, amely becsléssel szolgál a várható megtakarításokról és reális időkeretet biztosít az előírt intézkedések végrehajtására.

                  3.

                  A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és mérhető célokat kell meghatározni és különösen arra irányuló intézkedéseket kell kidolgozni, hogy az országon belüli verseny előmozdítása, a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulása és a határokon átnyúló kereskedelem előtt álló akadályok lebontása révén likvid és versenyképes nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacokat lehessen létrehozni.

                  4.

                  Részletesebben ki kell dolgozni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  5.

                  Folytatni kell a nemzeti energia- és klímatervre vonatkozó regionális együttműködési erőfeszítéseket a közép- és délkelet-európai energetikai összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport keretében. Ennek során különösen olyan kérdésekkel lehetne foglalkozni, mint a belső energiapiac további integrációja, a rendszer megfelelőségének értékelése, az igazságos átmenet, a dekarbonizáció és a megújuló energiaforrások alkalmazása. Meg kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politikával kapcsolatos, határokon átnyúló lehetőségeket és makroregionális szempontokat különösen az adriai-tengeri térségben azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a régió szénlábnyomát és ökoszisztémaalapú megközelítést lehessen végrehajtani.

                  6.

                  A beruházási költségek és források, köztük az egyes közlekedési és energiahatékonysági intézkedésekhez jelenleg biztosított nemzeti, regionális és uniós szintű megfelelő finanszírozások elemzése mellett általános áttekintést kell nyújtani a beruházási igényekről annak érdekében, hogy az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérésével korszerűsíteni tudja a gazdaságát. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is.

                  7.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig.

                  9.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Az energiaszegénység kérdésének kezelésével kapcsolatban részletesebb megközelítést kell kidolgozni, ennek keretében többek között értékelni kell az energiaszegénységben élő háztartások számát és típusát, lehetővé téve ezáltal annak értékelését, hogy az (EU) 2018/1999 rendeletben előírtak szerint szükség van-e az energiaszegénység csökkentésére vonatkozó indikatív célkitűzésre.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Olaszország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/44

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Olaszország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/12)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Olaszország 2019. január 8-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az olasz nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Olaszországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Olaszországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Olaszországnak az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében kiemelt, a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti pozitív összefüggésekre kell építenie, és tovább kell vizsgálnia a nagyobb kihívást jelentő szakpolitikai összefüggéseket, nevezetesen a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső energiapiaci dimenziók között. Részletesebben kell kifejteni az alábbiakat: i. a széntüzelésű erőművek fokozatos megszüntetésének következményei és a gáz várható szerepének alakulása az energiaszerkezetben; ii. hogyan biztosítható a megújuló energiaforrások nagy aránya; iii. az olasz kapacitásdíjazási mechanizmus hatásai az energiafogyasztókat terhelő árak tekintetében; iv. a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának várt alakulása. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne kiemelni a versenyelőny területeit és a lehetséges kihívásokat globális szinten a karbonszegény technológiák, többek között az energiaigényes és a nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizációját szolgáló technológiák vonatkozásában. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lehetne továbbá a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátási megtakarítások részletesebb ismertetése.

                  (15)

                  A Bizottság Olaszországnak szóló ajánlásait Olaszország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY OLASZORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerint várt kötelezettségeknek megfelelő részletes és számszerűsített szakpolitikákkal és intézkedésekkel támogatni kell azt az örvendetes célt, hogy Olaszországban a megújuló energia részesedése 2030-ra elérje a 30 %-ot a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásként, hogy lehetővé váljon az említett hozzájárulás időben és költséghatékony módon történő teljesítése. A fűtési és hűtési ágazatban nagyobb szabású célokat kell kitűzni a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében. Intézkedéseket kell előterjeszteni az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkében szereplő közlekedési cél elérése érdekében. Csökkenteni kell az összetettséget és a szabályozási bizonytalanságot, és az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell adni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről.

                  2.

                  Az energiahatékonyság tekintetében biztosítani kell, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében szereplő legfontosabb szakpolitikai eszközök a 2021–2030 közötti időszakban is megfelelő megtakarításokat eredményezzenek. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek és az azt követő eredményjelentéseknek megfelelően tükrözniük kell a meglévő támogatási rendszerek tervezett aktualizálásait és fejlesztéseit. Nagymértékben fokozni kell ezeket, hogy lehetővé váljon a jelzett energiamegtakarítási célok elérése. A jelentős kiaknázatlan lehetőségekre való tekintettel folytatni kell az energiahatékonysági intézkedések megerősítését az (új és meglévő állami és magántulajdonú) épületek és a közlekedés terén.

                  3.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket. A villamosenergia-ágazatban az erőforrások megfelelőségének értékelésekor figyelembe kell venni a regionális összefüggéseket, valamint a rendszerösszekötők és a szomszédos országok termelési kapacitásainak tényleges lehetőségeit. Egyértelművé kell tenni, hogy a gázágazatban várt fejlesztés mennyire egyeztethető össze a megfogalmazott dekarbonizációs célokkal és a széntüzelésű erőművek tervezett fokozatos bezárásával.

                  4.

                  Egyértelmű célkitűzéseket, mérföldköveket és határidőket kell kitűzni a tervezett reformok megvalósítására az energiapiacokon, különösen a földgáz nagykereskedelmi piacain, valamint a villamos energia és a földgáz kiskereskedelmi piacainak működése terén.

                  5.

                  Egyértelművé kell tenni a 2021–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Konzultációkat kell folytatni a szomszédos országokkal, valamint a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoportonn belül az integrált nemzeti energia- és klímaterv véglegesítésére tekintettel. Tovább kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politika határokon átnyúló lehetőségeit és makroregionális szempontjait, különösen az Adriai-tenger térségében, hogy csökkenjen a régió szénlábnyoma, és végre lehessen hajtani az ökoszisztéma-alapú megközelítést, illetve jobban ki lehessen aknázni a szorosabb földközi-tengeri együttműködésben rejlő lehetőségeket.

                  7.

                  Fel kell sorolni az energetikai támogatások, különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Ki kell egészíteni a kölcsönhatások elemzését a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikákkal, mennyiségi szempontból is.

                  9.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben kell ismertetni a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási, készségekre gyakorolt és jövedelemelosztási hatásait, többek között a sok szén-dioxidot kibocsátó, illetve ipari régiókban. Konkrét mérhető célokkal, valamint az ismertetett szakpolitikák végrehajtásának pénzügyi forrásaival kapcsolatos részletekkel kell kiegészíteni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM(2019) 512 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).