               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.1.
            COM(2021) 269 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás
                  1
                célja, hogy hatékonyabb együttműködést alakítson ki az Európai Unió és Japán között ezen a területen. A megállapodás értelmében a megkeresett állam a megkereső állam megkeresése alapján jogsegélyt nyújt a nyomozásokkal, vádemelésekkel és egyéb büntetőeljárásokkal (a bírósági eljárásokat is beleértve) összefüggésben. A megállapodás hatálya kiterjed olyan korszerű együttműködési eszközökre, mint a videokonferencia és a banki információk cseréje. Ez az EU első ilyen „önálló” megállapodása egy másik országgal.‑ Egyetlen tagállam sem kötött korábban hasonló különálló megállapodást Japánnal.

               A bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv
                  2
                2016. május 6-án lépett hatályba, és azt a tagállamoknak 2018. május 6-ig kellett átültetniük nemzeti jogukba (a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 63. cikkének (1) bekezdése). Az általa hatályon kívül helyezett és felváltott kerethatározathoz
                  3
                képest a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv sokkal átfogóbb és teljesebb horizontális adatvédelmi eszköz. Az irányelv alkalmazandó a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása – így többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából végzett belföldi és határokon átnyúló kezelése tekintetében (a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 1. cikkének (1) bekezdése).

               A bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 62. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak 2019. május 6-ig felül kell vizsgálnia a személyes adatok bűnüldözési célú kezelését szabályozó uniós jogi aktusokat annak érdekében, hogy megvizsgálja, hogy szükséges-e azokat az irányelvhez igazítani, és adott esetben módosításokat javasoljon a személyes adatok védelmére vonatkozó következetes megközelítés biztosítása érdekében.

               A Bizottság e kötelezettségének 2020. június 24-én eleget tett azzal, hogy elfogadta „A korábbi harmadik pillérhez tartozó vívmányok adatvédelmi szabályokkal való összehangolásának további lépései” című közleményt
                  4
               . A közlemény 10 olyan jogi aktust sorolt fel, amelyeket hozzá kell igazítani a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvhez, és meghatározta az erre vonatkozó ütemtervet. A Bizottság a Japánnal kötött megállapodást azon jogi aktusok egyikeként határozta meg, amelyek célzott módosítást igényelnek a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvvel való teljes összhang biztosítása érdekében, és jelezte, hogy 2021 első negyedévében ajánlást fog tenni a Tanácsnak. Ez az az ajánlás.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               E kezdeményezés célja, hogy a megállapodásban foglalt adatvédelmi szabályokat összehangolja a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvben meghatározott elvekkel és szabályokkal annak érdekében, hogy a megállapodás alkalmazásában szilárd és következetes adatvédelmi keretet biztosítson.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (3) és (4) bekezdése.

               Az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak ajánlásokat kell benyújtania a Tanácsnak, amely a tárgyalások megkezdéséről határozatot fogad el, és a tervezett megállapodás tárgyától függően kijelöli az Unió főtárgyalóját vagy az uniós tárgyalócsoport vezetőjét. Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Tanács irányelveket határozhat meg, és egy különbizottságot jelölhet ki, amellyel a tárgyalások folytatása során konzultálnia kell.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A megállapodás módosításáról kizárólag az Unió folytathat tárgyalásokat.

               •Arányosság

                  Ez a javaslat arra korlátozódik, ami annak biztosításához szükséges, hogy a megállapodás összeegyeztethető legyen a személyes adatok védelméről szóló hatályos uniós jogszabályokkal, különösen a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvvel, a megállapodás szerinti együttműködési mechanizmusok megváltoztatása nélkül. Az ajánlás az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Tárgytalan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Ez az ajánlás a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 62. cikkének (6) bekezdésén alapuló bizottsági felülvizsgálat eredményeire épül, amelyeket a Bizottság „A korábbi harmadik pillérhez tartozó vívmányok adatvédelmi szabályokkal való összehangolásának további lépései” című közleményben mutatott be. A közlemény felsorolja azokat a pontokat, ahol kiigazításra van szükség. Különösen azt állapítja meg, hogy javítani kell a megállapodásban foglalt adatvédelmi biztosítékokat.

               A jelenlegi rendelkezések, különösen a 8. cikk (jogsegély iránti megkeresések) és a 13. cikk (titoktartás és a felhasználás korlátozása) értelmében:

               a megkeresésnek tartalmaznia kell a kért jogsegély céljának leírását, valamint a nyomozás, vádemelés vagy egyéb eljárások (a bírósági eljárásokat is beleértve) tárgyával kapcsolatos tényeket; valamint

               a megkereső állam a megkeresett állam előzetes hozzájárulása nélkül nem kezelhet személyes adatokat a megkeresésben megjelölttől eltérő célokból.

               A felülvizsgálat több olyan területet is azonosított, ahol rendelkezéseket kell hozni. E területek közé tartoznak a következők:

               ·az adatminőségre és –biztonságra vonatkozó rendelkezések,

               ·az adatok megőrzésére és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályok,

               ·a személyes adatok különleges kategóriáinak kezelésére alkalmazandó biztosítékok,

               ·az újbóli adattovábbítás korlátozása, valamint

               ·a felügyeletre és az egyének rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó szabályok.

               Ez az ajánlás a Tanács arra irányuló felhatalmazását kéri, hogy tárgyalásokat kezdjenek a megállapodás módosításáról olyan új rendelkezések elfogadása céljából, amelyek lehetővé teszik az Unió számára, hogy biztosítsa a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv szerinti kötelezettségeinek teljesítését.

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásaival összhangban a Bizottság ütemtervet tett közzé, amelyben körvonalazta a tanácsi határozatra irányuló ajánlásra vonatkozó, „A kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló EU–Japán megállapodás összehangolása az uniós adatvédelmi szabályokkal” elnevezésű kezdeményezést
                     5
                  . A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy 2021. január 14. és február 11. között nyilvánítsanak véleményt. Ebben az időszakban nem érkezett vélemény.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A felülvizsgálat során a Bizottság figyelembe vette „Az uniós adatgyűjtési eszközök és programok alapvető jogok szempontjából történő felülvizsgálata” elnevezésű, az Európai Parlament kísérleti projektje keretében készített tanulmányt
                     6
                  . A tanulmány többek között feltérképezte a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 62. cikke (6) bekezdésének hatálya alá tartozó uniós jogi aktusokat, és meghatározta azokat a rendelkezéseket, amelyek tekintetében adatvédelmi kérdésekkel kapcsolatos kiigazításra lehet szükség.

               •Hatásvizsgálat

               E javaslat hatása lényegében a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a 2002/465/IB tanácsi kerethatározattal
                  7
                összefüggésben végzett kezelésére korlátozódik. A Bizottság a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvre vonatkozó előkészítő munka keretében értékelte az irányelvből eredő új kötelezettségeket. Így felesleges e javaslatra vonatkozóan külön hatásvizsgálatot végezni.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

               A személyes adatok védelméhez való jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke, az EUMSZ 16. cikke és az emberi jogok európai egyezményének 8. cikke rögzíti. Az adatvédelem szorosan kapcsolódik a Charta 7. cikke szerint védett magán- és családi élet tiszteletben tartásához is. Az uniós adatvédelmi jogszabályok célja a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása.

               Ez az ajánlás felhatalmazást kér a Japánnal kötött megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére annak érdekében, hogy megfelelő biztosítékok álljanak rendelkezésre a tagállamoknak a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv szerinti kötelezettségeinek való megfelelés biztosítására. Ez pozitív hatással lenne a magánélethez és az adatvédelemhez való alapjogokra.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Tárgyalásokat kell kezdeni az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás
                  8
                módosítása céljából.

               (2)A személyes adatok e megállapodás szerinti kezelésének meg kell felelnie az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak. Felül kell vizsgálni a megállapodás adatvédelmi rendelkezéseit, és új rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek lehetővé teszik az Unió számára annak biztosítását, hogy az ilyen adatkezelés megfeleljen az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
                  9
               .

               (3)Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság konzultált az európai adatvédelmi biztossal, aki …-án/-én véleményt nyilvánított
                  11
               ,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás módosításáról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a(z) [a Tanács által kijelölendő különbizottság]-val/-vel konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A 2009. november 30-án Brüsszelben és 2009. december 15-én Tokióban aláírt, az Európai Unió és Japán között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás (HL L 39., 2010.2.12., 20. o.). A megállapodás 2011. január 2-án lépett hatályba.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

                     (3)

                        A Tanács 2008/977/IB kerethatározata (2008. november 27.) a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről (HL L 350., 2008.12.30., 60. o.).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        A projektet a Parlament kérte, a Bizottság irányította és egy, a Parlament által meghatározott kritériumok alapján a Bizottság által kiválasztott vállalkozó (független szakértői csoport) hajtotta végre. A projekt eredményei kizárólag a vállalkozó nézeteit és véleményét tükrözik, és a Bizottság nem tehető felelőssé az azokban foglalt információk esetleges felhasználásáért.

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        A Tanács kerethatározata (2002. június 13.) a közös nyomozócsoportokról (HL L 162., 2002.6.20., 1. o.).

                     (8)

                        Megállapodás az Európai Unió és Japán között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről (HL L 39., 2010.2.12., 20. o.).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

                     (11)

                        HL C ….

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.1.
            COM(2021) 269 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               Tárgyalási irányelvek az Európai Unió és Japán közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás módosítására vonatkozóan

               A Bizottságnak a tárgyalások során az alábbiakban részletesen ismertetett célkitűzések megvalósítására kell törekednie:

               (1)A módosítások általános célja, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó biztosítékok megerősítése révén támogassák és megerősítsék a tagállamok és Japán közötti együttműködést a kölcsönös bűnügyi jogsegély terén. A módosítások nem változtathatják meg a megállapodás szerinti együttműködés célját és formáit.

               (2)A megállapodás, különösen a 8. cikk (jogsegély iránti megkeresések) és a 13. cikk (titoktartás és a felhasználás korlátozása) már előírja a következőket:

               –a megkeresés tartalmazza a kért jogsegély céljának leírását, valamint a nyomozás, vádemelés vagy egyéb eljárások (a bírósági eljárásokat is beleértve) tárgyával kapcsolatos tényeket; valamint

               –a megkereső állam a megkeresett állam előzetes hozzájárulása nélkül nem kezelhet személyes adatokat a megkeresésben megjelölttől eltérő célokból.

               (3)Ez tiszteletben tartja a célmeghatározás és a célhoz kötöttség elvét.

               (4)A módosításoknak biztosítaniuk kell, hogy a megállapodás az (EU) 2016/680 irányelv
                  1
                értelmében megfelelő adatvédelmi biztosítékokat nyújtson a személyes adatok e megállapodás szerinti továbbításához, függetlenül az érintett személyek állampolgárságától vagy lakóhelyétől.

               (5)A módosításoknak különösen a következő további biztosítékokat kell tartalmazniuk, amelyeket a megkeresésben leírt nyomozásban, vádemelésben vagy egyéb eljárásokban (a bírósági eljárásokat is beleértve) részt vevő valamennyi hatóságra alkalmazni kell:

               a)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy a felek között továbbítandó személyes adatok szükségesek legyenek a megkeresés céljának a megállapodás célkitűzéseivel és hatályával összhangban történő eléréséhez, és hogy az adattovábbítás e cél szempontjából megfelelő és releváns legyen és ne legyen túlzott mértékű;

               b)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy a személyes adatok pontosak és szükség esetén naprakészek legyenek; az e követelménynek nem megfelelő személyes adatokat töröljék vagy helyesbítsék; valamint a másik felet tájékoztassák arra utaló jelek esetén, hogy a személyes adatok pontatlanok vagy elavultak;

               c)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy a személyes adatokat ne őrizzék meg annál hosszabb ideig, mint amely azon cél(ok)hoz szükséges(ek), amely(ek) érdekében a személyes adatokat továbbították;

               d)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy a faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint a természetes személyek egyedi azonosítását célzó genetikai és biometrikus adatok, az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó személyes adatok kezelése csak akkor legyen megengedett, ha az ilyen továbbításra és további kezelésre az adatkezeléssel járó konkrét kockázatok kezelését célzó megfelelő biztosítékok alkalmazandók;

               e)a megfelelés igazolására alkalmas, megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására vonatkozó követelmény;

               f)a személyes adatok biztonságának megfelelő technikai és szervezési intézkedések – többek között hozzáférési korlátozások – révén történő biztosítására, valamint adatvédelmi incidens esetén történő értesítésre vonatkozó követelmény;

               g)az annak biztosítására vonatkozó mechanizmus, hogy az érintett személy(ek) – a szükséges és arányos korlátozások mellett – értesítést kapjon/kapjanak az adattovábbításról, és hogy az adatkezelésre vonatkozó alapvető információkat a rendelkezésükre bocsássák;

               h)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy az érintett személy(ek) – a szükséges és arányos korlátozások mellett – érvényesíthető hozzáférési (ideértve az adatkezelésre vonatkozó alapvető információkat is), helyesbítési és törlési jogokkal rendelkezzen(ek), valamint hogy megfelelő biztosítékok álljanak rendelkezésre a kizárólag a továbbított személyes adatok automatizált kezelésén alapuló, őket hátrányosan érintő határozatok tekintetében;

               i)amennyiben a megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése értelmében előzetes hozzájárulásra van szükség, a megkeresett állam azon kötelezettsége, hogy értékeljen minden vonatkozó tényezőt, különösen a következőket:

               –az adatkezelés eredeti célja;

               –a további adatkezelés célja; valamint

               –az átvevő hatóság a megosztott személyes adatok tekintetében a megállapodás által garantálttal egyenértékű adatvédelmi szintet biztosít-e;

               j)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy a felek által közösen megállapított biztosítékoknak való megfelelést egy vagy több olyan független felügyeleti hatóság felügyelje, amelyek hatékony nyomozati és végrehajtási hatáskörrel rendelkeznek, különös tekintettel az egyének személyes adataik felhasználásával kapcsolatos panaszainak kezelésére, figyelembe véve az igazságszolgáltatási feladatkörükben eljáró bíróságok általi adatkezelés sajátos körülményeit; valamint

               k)az annak biztosítására vonatkozó követelmény, hogy hatékony bírósági jogorvoslatot biztosítsanak az egyének számára a fenti biztosítékok megsértése esetén.

               (6)A módosított megállapodásnak tartalmaznia kell a főbb fogalmak meghatározását, beleértve a „személyes adat” fogalmának az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikke 1. pontjának megfelelő meghatározását.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 513 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Ciprus 2021. évi stabilitási programját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Ciprus 2021. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Ciprust
                  5
               , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Ciprus – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.

               (3)Az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlás hangsúlyozta, hogy a költségvetési politikáknak 2021-ben mindvégig minden euróövezeti tagállamban támogató jellegűnek kell maradniuk, és a szakpolitikai intézkedéseknek igazodniuk kell az országspecifikus körülményekhez, továbbá időszerűnek, átmenetinek és célzottnak kell lenniük
                  6
               .  Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan meg kell szüntetni a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor folytatni kell a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásainak kezelését. A prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatni, a beruházások fokozása mellett. A tagállamoknak olyan reformok végrehajtására kell törekedniük, amelyek mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               (4)2020. november 18-án a Bizottság elfogadta az euróövezeti tagállamok 2021. évi költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó véleményeit, amelyek a költségvetési intézkedések minőségi értékelésén alapultak. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy Ciprus költségvetésiterv-javaslata összességében összhangban volt a Tanács által 2020. július 20-án elfogadott költségvetés-politikai ajánlásokkal, továbbá hogy a javaslatban előirányzott intézkedések többsége a gazdasági aktivitás támogatására irányul a meglehetősen bizonytalan helyzetben.

               (5)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  7
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdításához, és erősíteni fogja a gazdaság rezilienciáját és potenciális növekedését. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (6)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjai kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  8
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (7)A 2021. március 3-i közlemény a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  9
               .

               (8)Ciprus 2021. április 29-én az 1466/97/EK rendelet 4. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi stabilitási programját.

               (9)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Ciprus államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 5,7 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 118,2 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves csökkenése – a gazdaság támogatására irányuló, a GDP 3,6 %-át kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 7,6 %-ának felelt meg. Ciprus emellett a becslések szerint a GDP 1,9 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Ciprus költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket, államadóssága pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában rögzített referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, és az ország nem felelt meg az adósságkritériumnak.

               (10)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 és 2022 tekintetében optimista. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint a ciprusi reál-GDP 2021-ben várhatóan 3,1 %-kal, 2022-ben pedig 3,8 %-kal növekszik. A stabilitási program szerint a ciprusi gazdaság 2021-ben várhatóan 3,6 %-kal, 2022-ben pedig 3,8 %-kal bővül. A program viszonylag magasabb növekedési rátáját 2021-ben az erőteljesebb magánfogyasztás vezérli.

               (11)A kormány 2021. évi stabilitási programja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 5,7 %-ról 4,7 %-ra csökken, az adósságráta pedig a tervek szerint 2021-ben a GDP 111,9 %-ára csökken. A program szerint 2021-ben az elsődleges költségvetési egyenleg válság előtti (2019) szinthez viszonyított változása a GDP -6,5 %-ának fog megfelelni, ami a gazdaság támogatására irányuló, a GDP 3,4 %-át kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. Ezek az előrejelzések összhangban vannak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével.

               (12)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Ciprus költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és az államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Ciprus által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták.

               (13)A 2021. évi stabilitási program feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,6 %-át, 2022-ben 0,4 %-át, 2023-ban 0,4 %-át, 2024-ben pedig 0,4 %-át teszik ki. A Bizottság előrejelzése ehelyett azt feltételezi, hogy a tervben foglalt reformok és beruházások teljes költségvetési hatása 2021-ben a GDP 0,3 %-át, 2022-ben pedig a GDP 0,5 %-át teszi ki.

               (14)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, hogy az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Mindezt figyelembe véve a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  10
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelés során alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (15)Ciprus 2021. évi stabilitási programjában azzal számol, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 0,9 %-ára csökken, elsősorban a 2020-ban és 2021-ben elfogadott ideiglenes támogatási intézkedések kivezetése miatt. A GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan a GDP 103,9 %-ára csökken. Ezek az előrejelzések a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésénél alacsonyabbak. A Bizottság 2022-re a GDP 2 %-át kitevő hiányt – elsősorban a magasabb várható kiadások és az alacsonyabb bevételek miatt – és a GDP 106,6 %-át kitevő adósságrátát jelez előre.

               A Bizottság előrejelzése szerint az előbbiekben meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésekből és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP -0,3 %-át teszi ki
                  11
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,4 % százalékponttal nő. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,1 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak
                  12
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás a becslések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorol.

               (16)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál javítására, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (17)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási többlet a 2023. évi 0,1 %-ról 2024-re a GDP 1,6 %-ára nő.

               A program alapján az általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésekből és az uniós költségvetésből, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházásokból eredően az aggregált keresletre gyakorolt hatást is – a becslések szerint 2023-ban és 2024-ben átlagosan a GDP 2,8 %-ának megfelelő mértékű lesz. Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,8 % százalékponttal nő. A tagállami finanszírozású beruházás a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,1 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorol
                  13
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás a becslések szerint GDP-arányosan 2,8 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorol.

               A nominális potenciális növekedés 10 éves átlaga a jelenlegi becslések szerint 3,5 %
                  14
               .  Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Ciprus potenciális növekedését.

               (18)A GDP-arányos államadósság a tervek szerint a 2023. évi 99,5 %-ról 2024-ben várhatóan 92,9 %-ra csökken. Ciprus a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint középtávon közepes költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  15
               .

               (19)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel helyénvaló, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon. A későbbi évekre vonatkozó, pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi stabilitási programot, valamint a Ciprus által a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA, HOGY CIPRUS:

               1.2022-ben tartson fenn támogató költségvetési irányvonalat, ideértve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított impulzust is, valamint őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése érdekében fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson különös figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, különösen a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Ciprus nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ciprus 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 82. o.).

                     (6)

                        Az Európai Tanács általi jóváhagyást követően a Tanács általi végleges elfogadásra vár. Az eurócsoport által 2020. december 16-án elfogadott szöveg elérhető az alábbi linken:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hu/pdf

                     (7)

                  HL
                   L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (11)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (12)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,1 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorolnak.

                     (13)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású beruházási kiadás a becslések szerint semleges hatást gyakorol.

                     (14)

                        A Bizottság által a közös módszertan szerint számított becslés.

                     (15)

                        Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 511 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Horvátország 2021. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Horvátország 2021. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Horvátországot
                  5
               , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Horvátország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.

               (3)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  6
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, fenntartható és a növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdítása, valamint a gazdaság rezilienciájának és potenciális növekedésének megerősítése céljából. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (4)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjai kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  7
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (5)A 2021. március 3-i közlemény a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  8
               .

               (6)Horvátország 2021. április 29-én az 1466/97/EK rendelet 8. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi konvergenciaprogramját.

               (7)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Horvátország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 7,4 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 88,7 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves csökkenése – a gazdaság támogatására irányuló, GDP-arányosan 3,8 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 8,1 %-ának felelt meg. Horvátország emellett a becslések szerint a GDP 4,6 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Horvátország költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket, államadóssága pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában rögzített referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, és az ország nem felelt meg az adósságkritériumnak.

               (8)A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 tekintetében reális és 2022 tekintetében optimista. Mindenekelőtt a Bizottság tavaszi előrejelzésénél valamivel erőteljesebb növekedést vetít előre 2021-re (5,2 % szemben az 5 %-kal), és különösen 2022-re (6,6 % szemben a 6,1 %-kal). Ez leginkább a háztartások fogyasztására és beruházásokra vonatkozó pozitívabb előrejelzéseknek tudható be, a Bizottság előrejelzése viszont az export hozzájárulása tekintetében optimistább valamelyest.

               (9)A kormány 2021. évi konvergenciaprogramja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 7,4 %-ról 3,8 %-ra, az adósságráta pedig a GDP 86,6 %-ára csökken 2021-ben. Továbbá a program szerint a GDP-arányos elsődleges költségvetési egyenleg 2021-ben –4,6 %-kal változik a válság előtti (2019-es) szinthez képest, ami a gazdaság támogatására irányuló diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. Ezzel összevetve a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint a hiány nem szűkül olyan nagy mértékben 2021-ben (a GDP-arányosan 4,6 %). Az eltérések a bevételi oldalon a legmarkánsabbak, amely a konvergenciaprogram előrejelzése szerint jóval a nominális GDP növekedési rátáját meghaladó mértékű növekedést mutat majd. Ezzel egyidejűleg várhatóan a 2020. évi zágrábi és petrinjai földrengéseket követő újjáépítés is hatással lesz a kiadásokra, bár csak kivételesen.

               (10)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Horvátország költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Horvátország által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális intézkedések többnyire ideiglenesek, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták. A Bizottság előrejelzésének időhorizontján túl 2023-ban a szóban forgó nem ideiglenes intézkedések fennmaradó hatása az előzetes becslések szerint a GDP körülbelül 0,3 %-át fogja kitenni, amely nagyrészt jövedelemadó-csökkentésekből adódik majd.

               (11)A 2021. évi konvergenciaprogram feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,4 %-át, 2022-ben 1,9 %-át, 2023-ban 2,4 %-át, 2024-ben 2,3 %-át, 2025-ben 1,7 %-át, 2026-ban pedig 1 %-át teszik ki. A Bizottság tavaszi előrejelzése ezeket a vissza nem térítendő támogatásokat figyelembe veszi a költségvetési előrejelzéseiben, 2021-ben és 2022-ben nagyjából hasonló ütemben.

               (12)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, hogy az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Ennek ismeretében a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  9
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelése során alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (13)A 2021. évi konvergenciaprogramban foglalt tervek alapján Horvátország államháztartási hiánya 2022-ben a GDP 2,6 %-ára csökken, főként az erős bevételnövekedésnek és a 2020-ban és 2021-ben elfogadott ideiglenes támogatási intézkedések megszüntetésének köszönhetően. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint 2022-ben 82,5 %-ra csökken. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben magasabb lesz a hiány és az adósságráta, a GDP 3,2 %, illetve 82,9 %-a, mely különbség főként a 2021-ből eredő bázishatásnak köszönhető.

               A Bizottság előrejelzése szerint a fentieknek megfelelően meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésből és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP –2,4 %-át teszi ki
                  10
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások által nyújtott pozitív hozzájárulás GDP-arányosan 1,5 százalékponttal növekszik, a tagállami finanszírozású beruházások pedig GDP-arányosan 0,1 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak
                  11
               . Az előrejelzés szerint a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások GDP-arányosan 0,8 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak.

               (14)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál megerősítésére, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (15)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány a 2023. évi 1,9 %-ról 2024-re a GDP 1,5 %-ára csökken.

               A program alapján az általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésből és az uniós költségvetésből, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházásokból eredően az aggregált keresletre gyakorolt hatást is – a becslések szerint 2023-ban és 2024-ben átlagosan a GDP –0,1 %-ának megfelelő mértékű lesz. Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások GDP-arányosan 0,6 százalékpontos restriktív hozzájárulást nyújtanak. Az előrejelzés továbbá azzal számol, hogy a tagállami finanszírozású beruházások GDP-arányosan 0,1 százalékpontos restriktív hozzájárulást
                  12
               , a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások pedig GDP-arányosan 0,6 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak.

               A 10 éves átlagos nominális potenciális növekedés a jelenlegi becslés szerint 3,25 %
                  13
               . Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek erősíthetik Horvátország potenciális növekedését.

               (16)Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint a 2023. évi 79,5 %-ról 2024-ben 76,8 %-ra csökken. Horvátország a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint közepes költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  14
               .

               (17)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel indokolt, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon. A későbbi évekre vonatkozó pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi konvergenciaprogramot, valamint a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul Horvátország által tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA, HOGY HORVÁTORSZÁG:

               1.2022-ben tartsa fenn a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított impulzussal együtt összességében támogató jellegű költségvetési irányvonalat, és őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét. Tartsa korlátok között a tagállami finanszírozású folyó kiadások növekedését.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson külön figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között azáltal, hogy növelik a mindenki számára elérhető egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Horvátország nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2020. évi konvergenciaprogramját (HL C 282., 2020.8.26., 68. o.).

                     (6)

                  HL L 57., 2021.2.18., 17. o
                  .

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (10)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (11)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások hozzájárulása semleges.

                     (12)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások expanzív hozzájárulása GDP-arányosan 0,2 százalékpont.

                     (13)

                        A Bizottság által a közös módszertan szerint számított becslés.

                     (14)

                  Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 530 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
            {SWD(2021) 530 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitást és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedést megalapozó rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)A 2019-re tervezett túlzott költségvetési hiány alapján 2020. március 4-én elfogadott bizottsági ajánlás
                  1
                nyomán a Tanács 2020. április 3-án a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapította a túlzott költségvetési hiány fennállását Romániában,
                  2
                és a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet
                  3
                3. cikkével összhangban ajánlást fogalmazott meg annak legkésőbb 2022-ig való kiigazításáról.
                  4

               (4)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazásáról.
                  5
                A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet
                  6
                5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány miatti súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével.

               (5)Románia 2020. szeptember 15-én benyújtotta jelentését a 2020. április 3-i tanácsi ajánlás nyomán hozott intézkedésekről. A jelentés tanúsága szerint az államháztartás állapota 2020 folyamán – elsősorban a Covid19-járvány következtében – jelentős mértékben romlott.

               (6)A Bizottság 2020. november 18-án közleményt fogadott el Románia költségvetési helyzetéről.
                  7
                A Covid19-világjárványból fakadó kivételes mértékű és folyamatos bizonytalanságra és a járvány rendkívüli makrogazdasági és költségvetési hatásaira való tekintettel a Bizottság akkor úgy ítélte meg, hogy nem helyénvaló határozni a Romániával szemben indított túlzotthiány-eljárás további lépéseiről. Ez a – többek között a hiteles költségvetési pálya kijelölése tekintetében fennálló – kivételes bizonytalanság nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy az Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján tanácsi ajánlás elfogadására irányuló ajánlást terjesszen elő. A Bizottság bejelentette, hogy 2021 tavaszán a 2020. évi tényleges eredményadatok, a 2021. évi költségvetés és a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése alapján újra fogja értékelni Románia költségvetési helyzetét, és amennyiben helyénvalónak tartja, a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének 2021. évi folytatódó alkalmazását is figyelembe véve új lépéseket fog javasolni a túlzotthiány-eljárás keretében.

               (7)A Bizottság 2021. március 3-án elfogadott egy közleményt, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállami stabilitási és konvergenciaprogramok kidolgozásának megkönnyítése céljából.
                  8
                A 2021. március 3-i közleményben a Bizottság kifejezte azon véleményét, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU vagy az euróvezet tekintetében a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság 2021. június 2-án közleményt fogadott el a 2021. évi gazdaságpolitikai koordinációról.
                  9
                A közlemény szerint a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazása 2022-ben is folytatódni fog, és deaktiválása csak 2023-ban várható.

               (8)A Bizottság 2020. évi adósságfenntarthatósági figyelőjének a Bizottság legutóbbi, 2021. tavaszi előrejelzését is figyelembe vevő aktualizált változata szerint a romániai államháztartás közép- és hosszú távú fenntarthatóságát továbbra is fokozott kockázatok övezik. Ezeket a kockázatokat strukturális intézkedésekkel támogatott megfelelő középtávú költségvetési tervezéssel kell kezelni.

               (9)Tekintettel arra, hogy a gazdasági aktivitás a Covid19-világjárvány miatt jelentősen beszűkült, és emiatt a költségvetési politikának 2021-ben és 2022-ben a helyreállítást kell ösztönöznie, a 2020. április 3-i tanácsi ajánlás már nem tekinthető megfelelő alapnak a Romániának nyújtandó költségvetéspolitikai iránymutatás meghatározásához.

               (10)Az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (5) bekezdésének utolsó mondata szerint a Tanács – a Bizottság ajánlása alapján – az euróövezetet vagy az Unió egészét érintő súlyos gazdasági visszaesés esetén úgy határozhat, hogy a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján felülvizsgált ajánlást fogad el, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát.

               (11)A Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése és az 1467/97/EK rendelet 3. cikke szerint a Tanács az érintett tagállamhoz ajánlást intéz, amelyben a túlzott hiány megszüntetésére is határidőt állapít meg. A Tanács az ajánlásban legfeljebb hat hónapos határidőt tűz az érintett tagállam által a túlzott költségvetési hiány megszüntetését biztosító eredményes intézkedések meghozatalára, amely három hónaposra csökkenthető, ha a helyzet súlyossága ezt indokolja. A túlzott hiány megszüntetéséről elfogadott ajánlásában a Tanács olyan éves költségvetési célok teljesítésére kéri fel a tagállamot, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján megfelelnek annak a referenciacélnak, hogy a strukturális egyenleg – azaz az egyszeri és az egyéb ideiglenes intézkedések nélkül számított, ciklikusan kiigazított egyenleg – évente legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javuljon.

               (12)Romániában a reál-GDP 2020-ban 3,9 %-kal csökkent. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP ismét növekedésnek indul, és 2021-ben 5,1 %-kal, 2022-ben pedig 4,9 %-kal lesz nagyobb az előző évinél. A Bizottság várakozása szerint a folytatódó védőoltási programnak és a közösségi távolságtartással kapcsolatos korlátozások fokozatos megszűnésének köszönhetően helyreáll a magánszektor fogyasztása, eközben pedig töretlenül folytatódik a bérnövekedés. A beruházások növekedésének új lendületet ad a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben előirányzott projektek megkezdése. A nettó (azaz a behozatallal csökkentett) kivitel hatása az előrejelzés távlatában várhatóan negatív marad. Ennek az az oka, hogy a magánszektor fogyasztásának helyreállása és a beruházások bővülése a Bizottság várakozása szerint fellendíti a behozatalt. A kivitelt támogatja ugyan a külső kereslet helyreállása, de ez a hatás kevésbé lesz dinamikus, mint a behozatal esetében. A növekedési kilátásokat különböző irányú kockázatok övezik. Egyfelől a hiteles költségvetési stratégia eloszlathatja a költségvetési fenntarthatósággal kapcsolatos aggályokat, különösen akkor, ha ambiciózus reformok – köztük a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben előirányzott intézkedések – társulnak hozzá. Ez segíthet kezelni Románia makrogazdasági egyensúlyhiányát, csökkentheti a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kockázatokat, és – egyebek mellett a beruházási környezet javításával – elősegítheti a fenntartható növekedést. Másfelől ugyanakkor a közpolitikai döntéshozatal körüli bizonytalanság, illetve a helyreállítási és rezilienciaépítési terv késedelmes vagy nem kellően hatékony végrehajtása alááshatja a pozitív folyamatokba vetett bizalmat.

               (13)A romániai parlament 2021. március 2-án elfogadta Románia 2021. évi költségvetését és középtávú költségvetési stratégiáját. A költségvetési stratégiát és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett vissza nem térítendő pénzügyi támogatás és kölcsönök profiljával kapcsolatos információkat figyelembe veszi a Bizottsághoz 2021. május 5-én benyújtott 2021. évi konvergenciaprogram. A konvergenciaprogram a 2020. évi 9,2 %-os GDP-arányos költségvetési hiányból kiindulva a következő lépéseket határozza meg ahhoz, hogy a GDP-arányos költségvetési hiány 2024-re 3 % alá csökkenjen: a GDP 8,0 %-a 2021-ben, a GDP 6,2 %-a 2022-ben, a GDP 4,4 %-a 2023-ban és a GDP 2,9 %-a 2024-ben. A konvergenciaprogramban meghatározott költségvetési kiigazítás elsősorban a kiadási oldalt érinti. A dokumentum a kiadások visszafogását (GDP-arányos csökkentését) irányozza elő például a közszektorbeli bérek (2022 és 2024 között 1,4 százalékpontos csökkenés) és a szociális transzferek (2022 és 2024 között 0,9 százalékpontos csökkenés) terén.

               (14)A Bizottság 2024-ig kiterjesztett 2021. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos költségvetési hiány 2021-ben 8,0 %, 2022-ben 7,1 %, 2023-ban és 2024-ben pedig 6,8 % lesz. Az előrejelzés figyelembe veszi a várhatóan a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő pénzügyi támogatásból és kölcsönökből finanszírozott, Románia konvergenciaprogramjában bemutatott kiadásokat, valamint a Románia által szolgáltatott kiegészítő információkat. Az államháztartási hiánynak a Bizottság előrejelzése szerint várható csökkenése mögött elsősorban a Covid19-világjárványra reagálva hozott szükséghelyzeti intézkedések fokozatos megszüntetése, a várt gazdaságélénkülés miatti bevételnövekedés, valamint a várhatóan a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások és reformok kedvező hatása áll. Emellett a román kormány úgy döntött, hogy 2021-re és 2022-re nézve befagyasztja a közszektorban kifizetett béreket, későbbre halasztja a 2021-ben esedékes nyugdíjemelést, 2022-ben pedig csupán mérsékelt nyugdíjemelést hajt végre – ezek a döntések mind szerepet játszanak a Bizottság 2020. őszi előrejelzéséhez viszonyított javulásban. Ezeket a változásokat már jogszabályba foglalták. Emellett a kormány új nyugdíjszabályozást tervez elfogadni, amely lényegében a GDP alakulásához köti a nyugdíjkiadásokat. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése azért prognosztizál nagyobb hiányt, mint Románia konvergenciaprogramja, mert a tervezett konszolidációt nem támasztják alá már elfogadott vagy legalább hitelesen bejelentett intézkedések, ennélfogva azt a Bizottságnak nem állt módjában figyelembe venni előrejelzésében. A Bizottság előrejelzése szerint a GDP-arányos strukturális hiány 2021-ben 0,7 százalékponttal, 2022-ben pedig 0,5 százalékponttal javul, majd 2023-ban 0,1 százalékponttal, 2024-ben pedig 0,4 százalékponttal romlik.

               (15)Az államadósság 2018 végén a GDP 34,7 %-án, 2019 végén a GDP 35,3 %-án, 2020 végén pedig a GDP 47,3 %-án állt. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint ez a mutató várhatóan a GDP 49,7 %-ára nő 2021 végére, a GDP 52,7 %-ára 2022 végére és a GDP 59,5 %-ára 2024 végére, tehát a már elfogadott vagy legalább hitelesen bejelentett kiigazító intézkedéseken túli további intézkedések hiányában első ízben fogja megközelíteni a Szerződésekben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket.

               (16)A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése alapján aktualizált közép-, illetve hosszú távú adósságfenntarthatósági elemzés szintén a nagy középtávú fenntarthatósági kockázatok meglétéről tanúskodik. Az alapul vett 10 éves előrejelzés szerint a GDP-arányos államadósság-ráta az előrejelzés tárgyidőszakában tovább nő, és annak végére 90 % közelébe kerül. Az adósságfenntarthatósági kockázatok mögött a nagy költségvetési hiányok, a lakosság öregedésének költségei, valamint az adósságpályának a makropénzügyi sokkhatásokra való érzékenysége áll. Az adósságfenntarthatósági kockázatok mögöttes tényezői közül a legfontosabb a 2019 nyarán törvénybe iktatott, de egyelőre 2022 végéig elhalasztott nyugdíjemelés. Az adósságfenntarthatósági kockázatokat tovább növeli az államadósság szerkezete – és különösen az a körülmény, hogy az államkötvények jelentős hányadát külföldi pénznemben bocsátották ki és külföldiek birtokolják –, bár a Román Nemzeti Bank másodlagos piaci beavatkozásai segítettek abban, hogy az állam forrásbevonási költségei 2020-ban kedvező szinten maradtak. Szintén növelik a kockázatokat a vállalkozásoknak és az önfoglalkoztatóknak a Covid19-válság idején nyújtott állami garanciákból származó függő kötelezettségek (a GDP 1,4 %-a). Az előrejelzés a bruttó finanszírozási igény növekedését is jelzi. Ezzel szemben a Next Generation EU keretében finanszírozott reformok és beruházások – tényleges végrehajtásuk esetén – várhatóan kedvező hatást gyakorolnak a következő évek GDP-növekedésére, ezáltal pedig az államadósság fenntarthatóságára is.

               (17)Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint hacsak nem állnak fenn különleges körülmények, a túlzott hiányt a fennállásának megállapítását követő évben kell korrigálni. A kiigazítási pályát az 1467/97/EK rendelettel összhangban, a tagállam gazdasági és költségvetési helyzetének figyelembevételével kell meghatározni.

               (18)Jelenleg Romániában ilyen különleges körülmények állnak fenn. Ha Románia az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt szabálynak megfelelően csupán egy további évet kapna a korrekcióra, az rendkívül súlyos költségvetési kiigazítást tenne szükségessé és jelentős kibocsátáskiesést okozna, ezáltal pedig veszélybe sodorná a Covid19-világjárvány utáni gazdasági helyreállítást. Egy 2024-ig tartó kiigazítási pálya, noha szintén jelentős mértékű évenkénti kiigazításokat igényelne, fokozatosabb erőfeszítést kívánna meg, és megfelelő egyensúlyt alakítana ki a költségvetési konszolidáció szükségessége és a gazdasági helyreállítás támogatása iránti igény között. Az új kiigazítási pálya figyelembe veszi a megváltozott költségvetési helyzetet is, különös tekintettel a 2020. év költségvetési fejleményeire és a román kormány új költségvetési stratégiájára. A túlzott hiány tartós korrekciójának biztosításában kulcsszerepet játszanak a reformok, köztük az államháztartási gazdálkodás javítására irányuló intézkedések. E megfontolások alapján, a 2021. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott költségvetés-politikai iránymutatással összhangban helyénvaló 2024-re kitűzni a túlzott hiány korrekciójának határidejét.

               (19)E határidő mellett a hiteles és fenntartható kiigazítási pálya azt jelentené, hogy Romániának – a kormány saját céljaival megegyezően – 2021-ben a GDP 8,0 %-ának, 2022-ben a GDP 6,2 %-ának, 2023-ban a GDP 4,4 %-ának, 2024-ben pedig a GDP 2,9 %-ának megfelelő költségvetési hiánycélt kell elérnie. Ez a Bizottság előrejelzése alapján annak felel meg, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadás nominális növekedési rátája 2021-ben 3,4 %, 2022-ben 1,3 %, 2023-ban 0,9 %, 2024-ben pedig 0,0 % legyen.
                  10
                Alapos elemzés igénye esetén a költségvetési kiigazítás elsősorban a nettó elsődleges államháztartási kiadás e növekedési rátái alapján értékelhető. A strukturális egyenleg tekintetében ennek megfelelően végrehajtandó éves költségvetési kiigazítás 2021-ben a GDP 0,7 %-ának, 2022-ben a GDP 1,8 %-ának, 2023-ban a GDP 1,7 %-ának, 2024-ben pedig a GDP 1,5 %-ának felel meg.

               (20)Annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen a költségvetési politika egészének a kibocsátásra gyakorolt lehetséges hatását és ezen keresztül a költségvetési irányvonalat,
                  11
                az Európai Unió költségvetéséből (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós forrásokból) származó jelentős kifizetéseket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba. Ennek alapján a következő években az uniós források várhatóan jelentős pozitív hatást fognak gyakorolni Románia gazdaságára. Konkrétan a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz segítségével támogatott beruházások és reformok révén Románia úgy ösztönözheti a növekedést és a munkahelyteremtést, hogy ezzel párhuzamosan középtávon javítja mögöttes költségvetési pozícióját.

               (21)A költségvetési konszolidációt célzó intézkedéseknek biztosítaniuk kell a túlzott költségvetési hiány tartós korrekcióját, és az államháztartás minőségének javítására és a gazdaság növekedési potenciáljának erősítésére kell irányulniuk. Az egyebek mellett a nyugdíjrendszerre, az adóigazgatásra, a közszektorban kifizetett bérekre és az állami tulajdonú vállalatok irányítására irányuló költségvetési és gazdasági reformoknak támogatniuk kell és fenntarthatóvá kell tenniük a költségvetési kiigazítást.

               (22)Románia 2016 óta szisztematikusan és ismétlődően eltér nemzeti költségvetési szabályaitól és a középtávú költségvetési stratégia elfogadásának a nemzeti költségvetési keretrendszerben rögzített határidőitől. A jövőben a Románia által végrehajtott költségvetési kiigazítást a nemzeti költségvetési keretrendszer maradéktalan tiszteletben tartásának kell támogatnia,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               1.Románia legkésőbb 2024-ig szüntesse meg a túlzott költségvetési hiányt.

               2.Románia 2021-ben a GDP 8,0 %-ának, 2022-ben a GDP 6,2 %-ának, 2023-ban a GDP 4,4 %-ának, 2024-ben pedig a GDP 2,9 %-ának megfelelő költségvetési hiánycélt érjen el, ennek megfelelően a nettó elsődleges államháztartási kiadás nominális növekedési rátája 2021-ben 3,4 %, 2022-ben 1,3 %, 2023-ban 0,9 %, 2024-ben pedig 0,0 % legyen. Az ennek megfelelő éves strukturális kiigazítás 2021-ben a GDP 0,7 %-ának, 2022-ben a GDP 1,8 %-ának, 2023-ban a GDP 1,7 %-ának, 2024-ben pedig a GDP 1,5 %-ának felel meg.

               3.Románia maradéktalanul hajtsa végre a 2021-re már elfogadott intézkedéseket. Határozza meg és hajtsa végre a túlzott költségvetési hiány 2024-ig történő kiigazításához szükséges további intézkedéseket. A költségvetési konszolidációs intézkedések segítségével növekedésbarát módon fenntartható kiigazítást biztosítson. Az esetleges rendkívüli bevételeket a költségvetési hiány csökkentésére használja fel.

               4.A Tanács 2021. október 15-ében határozza meg azt a határidőt, amelyen belül Romániának eredményes intézkedéseket kell hoznia, és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban be kell számolnia a célok elérése érdekében követendő konszolidációs stratégiáról. Ezt követően a túlzott hiány megszűnéséig Románia az ezen ajánlás végrehajtásában elért előrehaladásról legalább hathavonta tegyen jelentést.

               Mindemellett Románia alkalmazza maradéktalanul és eredményesen nemzeti költségvetési keretrendszerét. A középtávú költségvetési stratégia sikere szempontjából fontos, hogy Románia átfogó reformokkal is alátámassza a költségvetési konszolidációt.

               Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        COM(2020) 91 final.

                     (2)

                        HL L 110., 2020.4.8., 58. o.

                     (3)

                        A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

                     (4)

                        HL C 116., 2020.4.8., 1. o.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Tanács 1466/97/EK rendelete (1997. július 7.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról (HL L 209., 1997.8.2., 1. o.).

                     (7)

                        COM(2020) 752 final.

                     (8)

                        COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021. június 2., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a kamatkiadások, az uniós programokra fordított, az uniós alapokból származó bevételekkel teljes mértékben ellentételezett kiadások, valamint a munkanélküli-ellátásra fordított kiadásokban bekövetkezett nem diszkrecionális változások nélkül számított teljes államháztartási kiadást jelenti. A mutató a tagállami finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozást négy évre szétterítve tartalmazza. A mutató figyelembe veszi a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a törvényben előírt bevételnöveléseket. Értéke a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket nettósítva tartalmazza.

                     (11)

                        Az általános költségvetési irányvonal meghatározása a diszkrecionális bevételi intézkedéseket nem tartalmazó, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és az Európai Unió által nyújtott más vissza nem térítendő pénzügyi támogatásokból finanszírozott kiadások változását tartalmazó elsődleges kiadásban bekövetkező változás és a 10 évre átlagolt potenciális növekedési ráta összehasonlításával történik. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben előirányzott, Románia potenciális növekedését várhatóan megerősítő reformok hatását. A mutató értékének negatív előjele arra utal, hogy az elsődleges kiadás a középtávú gazdasági növekedésnél nagyobb mértékben nő, azaz a költségvetési politika expanzív.