               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.12.20.
            COM(2017) 830 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i tanácsi határozat kiegészítéséről

               INDOKOLÁS

               1.
                     A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint saját alkotmányos követelményeivel összhangban a tagállamok bármelyike úgy határozhat, hogy kilép az Unióból. A kilépést elhatározó tagállamnak ezt a szándékát be kell jelentenie az Európai Tanácsnak. Az Európai Tanács által adott iránymutatások alapján az Unió tárgyalásokat folytat és megállapodást köt ezzel az állammal, amelyben az érintett államnak az Unióval való jövőbeli kapcsolataira tekintettel meghatározzák az illető állam kilépésének részletes szabályait.

                  Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én bejelentette az Európai Tanácsnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépésre irányuló szándékát.

                  2017. április 29-én az Európai Tanács iránymutatásokat fogadott el, amelyek meghatározzák az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti tárgyalások keretét, valamint megállapítják azokat az általános alapelveket, amelyeket az Unió a tárgyalások során érvényesíteni kíván.

                  2017. április 5-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az Egyesült Királysággal annak következtében folytatott tárgyalásokról, hogy az Egyesült Királyság bejelentette, ki kíván lépni az Európai Unióból.

                  2017. május 22-én a Tanács felhatalmazást adott az Egyesült Királysággal a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére, és a megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelveket fogadott el (a továbbiakban: a 2017. május 22-i tanácsi határozat).

                  A tárgyalások 2017. június 19-én kezdődtek meg. Az Európai Tanács iránymutatásaival és a Tanács tárgyalási irányelveivel összhangban a tárgyalások első szakaszában elsősorban a következő kérdésekkel foglalkoztak: a polgárok jogai, a pénzügyi elszámolás, az Ír-szigettel kapcsolatos kérdések, a kilépéssel kapcsolatos egyéb kérdések, valamint a kilépésről rendelkező megállapodás eljárásrendje.

                  2017. október 3-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról.

                  Az eddig elért előrehaladást elismerve az Európai Tanács 2017. október 20-án arra szólította fel a feleket, hogy az eddigi eredményekre alapozva folytassák a munkát az álláspontok között eddig elért közeledés megszilárdítása és a tárgyalások továbbvitele érdekében, hogy azok mielőbb a második szakaszba léphessenek. Az Európai Tanács ezért felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, mint az Unió főtárgyalóját, hogy kezdjék meg a belső előkészítő megbeszéléseket, egyebek mellett a lehetséges átmeneti intézkedésekről is.

                  2017. december 13-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról.

               Az Európai Tanács:

               –az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról szóló, 2017. december 8-i bizottsági közlemény
                  1
                által tett ajánlás alapján,

               –valamint az Európai Unió és az Egyesült Királyság kormánya főtárgyalóinak az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésére irányuló, az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások első szakaszában elért előrehaladásról szóló, 2017. december 8-i közös jelentése alapján, amelyen a Bizottság ajánlása alapul,

               2017. december 15-én üdvözölte a tárgyalások első szakaszában elért előrelépést, és úgy határozott, hogy az elegendő ahhoz, hogy a két fél a tárgyalások második szakaszába lépjen, amely az átmenet kérdésével és a jövőbeli kapcsolatokkal foglalkozik majd. Az Európai Tanács felszólította a Bizottságot, mint az Unió főtárgyalóját és az Egyesült Királyságot, hogy az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásaival összhangban zárják le a munkát a kilépéssel kapcsolatos valamennyi – többek között az első szakaszban még nem érintett – kérdést illetően, rögzítsék az elért eredményeket és kezdjék el a kilépésről rendelkező megállapodás érintett részeinek megszövegezését. Az Európai Tanács továbbá hangsúlyozta, hogy a második szakaszra tervezett tárgyalások előrehaladásának feltétele az első szakaszban vállalt kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartása és azok jogi rendelkezésekbe való mielőbbi pontos átültetése.

                  A tárgyalások második szakaszában – tekintettel az Ír-szigettel kapcsolatos kérdések sajátos jellegére – külön fejezet keretében kell folytatni a közös jelentésben megállapított elvek és kötelezettségvállalások érvényre juttatásához szükséges részletes intézkedésekre vonatkozó munkát. Ezen intézkedések közül néhányat a kilépésről rendelkező megállapodásba, míg más intézkedéseket a jövőbeli kapcsolatok keretébe foglalnak majd bele.

               •Alapjogok

                  Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének megfelelően az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának szövegében foglalt jogokat, szabadságokat és elveket. A Charta ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések. Ezenfelül az alapjogok – melyeket az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény garantál, és amelyek a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek – az uniós jogrend általános elveit képezik.

                  Az Unióban ezeket a jogokat, szabadságokat és elveket továbbra is teljes mértékben megőrzik és védik, mind az Egyesült Királysággal az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően folytatott tárgyalások során – az átmeneti intézkedéseket is ideértve –, mind pedig az Egyesült Királyságnak az Unióból történő kilépését követően.

               2.JOGALAP

               •Jogalap

               Az Egyesült Királyság bejelentette az Európai Unióból való kilépésre irányuló szándékát. Ennek következményeként a tárgyalások és a kilépésről rendelkező megállapodás megkötésének jogalapját az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke képezi. Átmeneti intézkedéseket csak a kilépésről rendelkező megállapodásban lehet rögzíteni.

               Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkével összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre is alkalmazandó.

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint – amelyre az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke hivatkozik – a Bizottság ajánlásokat nyújt be a Tanácsnak, amely a tárgyalások megkezdéséről határozatot fogad el és kijelöli az Unió főtárgyalóját. A 2017. május 22-i tanácsi határozatot kiegészítő tanácsi határozatot ugyanezen eljárás alapján kell elfogadni.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint tárgyalást kell folytatni az Egyesült Királysággal a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság ajánlásokat nyújt be a Tanácsnak, amely az Unió főtárgyalójának kijelöléséről és a tárgyalások megkezdéséről szóló határozatot fogad el. A tanácsi határozat a megfelelő eszköz a 2017. május 22-i tanácsi határozat kiegészítéséhez.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Ezen ajánlásnak várhatóan nincsenek közvetlen költségvetési vonzatai a tárgyalási eljárás tekintetében. Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti megállapodás költségvetési vonzatainak felvázolására a kilépésről rendelkező megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó javaslatok előterjesztésekor kerül sor.

               4.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tanácsi határozatra irányuló ajánlás 1. cikke annak érdekében egészíti ki a 2017. május 22-i tanácsi határozatot, hogy felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az Egyesült Királysággal a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait, az Egyesült Királyság rendezett kilépéséhez kapcsolódó bármely fennmaradó kérdést, valamint a szükséges átmeneti intézkedéseket meghatározó megállapodásról.

               •A határozat és a mellékletben foglalt tárgyalási irányelvek kihirdetése

                  A korábbi tárgyalási irányelvekhez hasonlóan a Bizottság javasolja, hogy a Tanács tegye közzé a Bizottságnak a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2017. május 22-i tanácsi határozatot kiegészítő határozatot, valamint az annak mellékletében foglalt kiegészítő tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i tanácsi határozat kiegészítéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Szerződésekre és különösen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (3) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Tanács iránymutatásaira,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)2017. április 29-én az Európai Tanács iránymutatásokat fogadott el, amelyek meghatározzák az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti tárgyalások keretét, valamint megállapítják azokat az általános alapelveket, amelyeket az Unió a tárgyalások során érvényesíteni kíván.

               (2)2017. május 22-én a Tanács felhatalmazást adott a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére, és a megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelveket fogadott el.

               (3)A tárgyalások 2017. június 19-én kezdődtek meg.

               (4)2017. október 3-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról.

               (5)Az eddig elért előrehaladást elismerve az Európai Tanács 2017. október 20-án arra szólította fel a feleket, hogy az eddigi eredményekre alapozva folytassák a munkát az álláspontok között eddig elért közeledés megszilárdítása és a tárgyalások továbbvitele érdekében, hogy azok mielőbb a második szakaszba léphessenek. Az Európai Tanács ezért felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, mint az Unió főtárgyalóját, hogy kezdjék meg a belső előkészítő megbeszéléseket, egyebek mellett a lehetséges átmeneti intézkedésekről is.

               (6)2017. december 8-án a Bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról szóló közleményében annak megállapítását ajánlotta az Európai Tanácsnak, hogy kellő előrelépés történt az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való rendezett kilépéséről folyó tárgyalások első szakaszában, ami lehetővé teszi, hogy a tárgyalások a második szakaszba lépjenek. A Bizottság azt is kijelentette, hogy készen áll azonnal megkezdeni az átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos munkát, amennyiben az Európai Tanács úgy határoz.

               (7)A Bizottság ajánlása az Európai Unió és az Egyesült Királyság kormánya főtárgyalóinak az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésére irányuló, az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások első szakaszában elért előrehaladásról szóló, 2017. december 8-i közös jelentésén alapult.

               (8)2017. december 13-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról.

               (9)Az Európai Tanács a 2017. december 15-i iránymutatásaiban üdvözölte a tárgyalások első szakaszában elért előrelépést, és úgy határozott, hogy az elegendő ahhoz, hogy a két fél a tárgyalások második szakaszába lépjen, amely az átmenet kérdésével és a jövőbeli kapcsolatokkal foglalkozik majd. Az Európai Tanács felszólította a Bizottságot, mint az Unió főtárgyalóját és az Egyesült Királyságot, hogy az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásaival összhangban zárják le a munkát a kilépéssel kapcsolatos valamennyi – többek között az első szakaszban még nem érintett – kérdést illetően, valamint különösen a kilépésről rendelkező megállapodás érintett részeinek megszövegezése révén rögzítsék az elért eredményeket. Az Európai Tanács felszólította a Bizottságot, hogy terjesszen elő erre vonatkozóan megfelelő ajánlásokat, továbbá felszólította a Tanácsot, hogy fogadjon el az átmeneti intézkedésekre vonatkozó további tárgyalási irányelveket.

               (10)A 2017. május 22-i tanácsi határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelveket ezért ki kell egészíteni.

               (11)Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkével összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alkalmazandó az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból és Európai Atomenergia-közösségből való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról az Unióval való jövőbeli kapcsolatokat figyelembe véve, az Európai Tanács által elfogadott iránymutatások alapján, valamint az e határozat mellékletében rögzített tárgyalási irányelvek által kiegészített, 2017. május 22-i tanácsi határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelvekkel összhangban folytatja le az Unió nevében a tárgyalásokat.

                  2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2017.12.20.
            COM(2017) 830 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i tanácsi határozat kiegészítéséről

               MELLÉKLET

                  Kiegészítő irányelvek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra vonatkozóan

               1.Az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásaival és a Tanács 2017. május 22-i tárgyalási irányelveivel összhangban a tárgyalások első szakaszában elsősorban a következő kérdésekkel foglalkoztak: a polgárok jogai, a pénzügyi elszámolás, az Ír-szigettel kapcsolatos kérdések, a kilépéssel kapcsolatos egyéb kérdések, valamint a kilépésről rendelkező megállapodás eljárásrendje.

               2.Az eddig elért előrehaladást elismerve az Európai Tanács 2017. október 20-án arra szólította fel a feleket, hogy az eddigi eredményekre alapozva folytassák a munkát az álláspontok között eddig elért közeledés megszilárdítása és a tárgyalások továbbvitele érdekében, hogy azok mielőbb a második szakaszba léphessenek. Az Európai Tanács ezért felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, mint az Unió főtárgyalóját, hogy kezdjék meg a belső előkészítő megbeszéléseket, egyebek mellett a lehetséges átmeneti intézkedésekről is.

               3.Az Európai Tanács:

               –az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások állásáról szóló, 2017. december 8-i bizottsági közlemény
                  1
                által tett ajánlás alapján,

               –valamint az Európai Unió és az Egyesült Királyság kormánya főtárgyalóinak az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépésére irányuló, az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások első szakaszában elért előrehaladásról szóló, 2017. december 8-i közös jelentése alapján, amelyen a Bizottság ajánlása alapul,

               2017. december 15-én üdvözölte a tárgyalások első szakaszában elért előrelépést, és úgy határozott, hogy az elegendő ahhoz, hogy a két fél a tárgyalások második szakaszába lépjen, amely az átmenet kérdésével és a jövőbeli kapcsolatokkal foglalkozik majd.

               4.Az Európai Tanács továbbá egyértelművé tette, hogy a második szakaszra tervezett tárgyalások előrehaladásának feltétele az első szakaszban vállalt kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartása és azok jogi rendelkezésekbe való mielőbbi pontos átültetése. A tárgyalások második szakaszában továbbá el kell elfogadni az Unió Egyesült Királysággal való jövőbeli kapcsolatokra vonatkozó általános értelmezést. Ehhez az Európai Tanács kiegészítő iránymutatásaira lesz szükség.

               5.A jelen tárgyalási irányelvek a tárgyalások második szakaszára irányulnak, ezért kiegészítik a tárgyalási irányelvek 2017. május 22-én elfogadott első csomagját. Az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásai, valamint a 2017. május 22-i tanácsi tárgyalási irányelvekben a tárgyalások lefolytatására vonatkozóan megállapított általános elvek és eljárási szabályok továbbra is teljes egészükben alkalmazandók a tárgyalások e szakaszára is, többek között a kilépésről rendelkező megállapodás – ideértve annak az átmeneti intézkedésekről szóló rendelkezéseit – és a leendő keret területi hatálya tekintetében; e tárgyalási irányelveknek ezért – a tárgyalási irányelvek első csomagjához hasonlóan – teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásainak 4. és 24. pontját, különösen Gibraltár tekintetében.

               6.A tárgyalások második szakaszában – tekintettel az Ír-szigettel kapcsolatos kérdések sajátos jellegére – külön fejezet keretében kell folytatni a közös jelentésben megállapított elvek és kötelezettségvállalások érvényre juttatásához szükséges részletes intézkedésekre vonatkozó munkát. Ezen intézkedések közül néhányat a kilépésről rendelkező megállapodásba, míg más intézkedéseket a jövőbeli kapcsolatok keretébe foglalnak majd bele.

               I.Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való rendezett kilépésével kapcsolatos kérdések

               7.Az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásaival, valamint az e tárgyalási irányelvekkel kiegészített, 2017. május 22-i tanácsi határozathoz csatolt tárgyalási irányelvekkel összhangban a kilépéssel kapcsolatos valamennyi – többek között az első szakaszban még nem érintett – kérdést illetően le kell zárni a munkát.

               8.A második szakasz tárgyalásai során továbbá át kell ültetni jogi rendelkezésekbe a tárgyalások eredményeit, ideértve azokat az első szakaszban elért eredményeket is, amelyeket adott esetben az alábbiakban említett átmeneti intézkedések meglétének figyelembevételével ki kell igazítani. A tárgyalási irányelvek első csomagjában meghatározottak szerint a kilépésről rendelkező megállapodásban emlékeztetni kell arra, hogy az uniós jog a kilépés időpontjától kezdődően hatályát veszti azon tengerentúli országok és területek vonatkozásában, amelyek az Egyesült Királysággal különleges kapcsolatban állnak
                  2
               , valamint azon európai területek vonatkozásában, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős, és amelyekre a Szerződések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke alapján alkalmazandók.

               II.Átmeneti intézkedések

               9.Az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásai rögzítik az Egyesült Királysággal kötendő megállapodásra, valamint az átmeneti intézkedésekre alkalmazandó általános alapelveket:

               –a megállapodásnak a jogok és kötelezettségek egyensúlyán kell alapulnia, és a két fél részére egyenlő feltételeket kell biztosítania,

               –az egységes piac integritásának megőrzése kizárja az ágazati megközelítésen alapuló részvételt,

               –egy olyan állam, amely nem tagja az Uniónak, és amelyet nem terhelnek a tagokkal azonos kötelezettségek, nem rendelkezhet a tagokkal azonos jogokkal és előnyökkel sem,

               –az egységes piachoz kapcsolódó négy szabadság egymástól elválaszthatatlan, és azokból nem lehet tetszés szerint válogatni,

               –az Unió a döntéshozatala és az Európai Unió Bíróságának szerepe tekintetében meg fogja őrizni az autonómiáját. Az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásai alapján ez különösen az Európai Unió Bíróságának hatáskörére utal.

               10.Az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásai ezen általános alapelvek mellett a lehetséges átmeneti intézkedésekre alkalmazandó különös feltételeket határoznak meg. A szükséges és jogilag lehetséges mértékben a tárgyalások során törekedni lehet az Unió érdekében álló átmeneti intézkedések meghatározására, valamint az elért eredményektől függően adott esetben olyan elemek meghatározására is, amelyek biztosítanák az átmenetet a jövőbeli kapcsolatok várható kerete felé. Minden ilyen átmeneti intézkedést egyértelműen kell meghatározni, pontosan meghatározott időtartamra kell korlátozni és tényleges végrehajtási mechanizmusok hatálya alá kell vonni.

               11.E kiegészítő tárgyalási irányelvek az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásaiban foglalt elveken és feltételeken alapulnak és azokat fejlesztik tovább.

               12.Az említett iránymutatásokkal összhangban a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti intézkedéseknek az uniós vívmányok egészét le kell fedniük, az Euratommal kapcsolatos kérdésköröket is ideértve. E tárgyalási irányelvek 17. pontja ellenére az uniós vívmányokat úgy kell alkalmazni az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, mintha tagállam lenne. Az átmeneti időszak alatt a vívmányok minden módosítása automatikusan az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban is alkalmazandó kell hogy legyen. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján elfogadott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez kapcsolódó azon jogi aktusok tekintetében, amelyek az Egyesült Királyság vonatkozásában a kilépése előtt érvényben vannak, a Szerződésekhez csatolt (21. sz.) jegyzőkönyv 4a. cikke az átmeneti időszak alatt továbbra is alkalmazandó kell hogy legyen. Az Egyesült Királyság azonban többé nem gyakorolhatja a (21. sz.) jegyzőkönyv szerinti azon jogát, hogy az említett jegyzőkönyv 4a. cikkében említett intézkedéseken kívüli intézkedésekben részt vegyen.

               13.Az átmeneti időszak alatt az ezen átmeneti intézkedések alá tartozó uniós jognak ugyanolyan joghatásokkal kell rendelkeznie az Egyesült Királyságban, mint az Unión belül.

               14.Az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásaival összhangban arra is emlékeztetni kell, hogy az Egyesült Királyság az Unióból való kilépésének időpontjától kezdve többé már nem fogja élvezni azoknak a megállapodásoknak az előnyeit, amelyeket az Unió kötött, vagy az Unió nevében eljáró tagállamok, illetve az Unió és tagállamai együttesen kötöttek. Az Unió – amennyiben érdekében áll – mérlegelheti a megállapodások hatásait az Egyesült Királyság tekintetében az átmeneti időszak alatt is fenntartó intézkedésekről szóló megállapodást és annak mikéntjét; az Egyesült Királyság azonban már nem vehetne részt az e megállapodások alapján létrehozott testületekben.

               15.Az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásaival összhangban az Egyesült Királyságnak az átmeneti intézkedések értelmében továbbra is részt kell vennie a vámunióban és az egységes piacban (annak mind a négy szabadságával) az átmeneti időszak alatt. Az Egyesült Királyságnak meg kell hoznia minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy megőrizze az egységes piac és a vámunió integritását. Az Egyesült Királyságnak továbbra is meg kell felelnie az uniós kereskedelempolitikának. Az Egyesült Királyságnak továbbá különösen azt is biztosítania kell, hogy vámhatóságai az uniós vámhatóságok küldetésével összhangban járjanak el, többek között beszedjék a Közös Vámtarifa hatálya alá tartozó vámokat és a határokon az uniós jog által előírt valamennyi ellenőrzést elvégezzék más harmadik országokkal szemben.

               16.Az Európai Tanács 2017. április 29-i iránymutatásaival és a tárgyalási irányelvek 2017. május 22-i első csomagjával összhangban az uniós vívmányok alkalmazásának korlátozott időtartamra történő meghosszabbítása szükségessé teszi a meglévő uniós szabályozási, költségvetési, felügyeleti, igazságszolgáltatási és végrehajtási eszközök és struktúrák alkalmazását, ideértve az Európai Unió Bíróságának hatáskörét is.

               17.A kilépésről rendelkező megállapodásnak ezért az uniós vívmányok Egyesült Királyságra való alkalmazásával kapcsolatban az átmeneti időszak alatt meg kell őriznie az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek hatásköreit (különösen az Európai Unió Bíróságának teljes körű joghatóságát) az Egyesült Királysághoz, valamint az egyesült királysági természetes vagy jogi személyekhez kapcsolódóan. Az Európai Tanács 2017. december 15-i iránymutatásaival összhangban az Egyesült Királyság azonban többé nem vehet részt az uniós intézményekben, és nem is nevezhet ki vagy választhat azokba tagokat, továbbá az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek döntéshozatali folyamataiban sem vehet részt.

               18.A 17. pont sérelme nélkül, az átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyság meghívást kaphat, hogy szavazati jog nélkül részt vegyen állandó bizottságok vagy a Bizottság szakértői csoportjai és egyéb hasonló jogalanyok, illetve olyan ügynökségek, hivatalok vagy szervek ülésein, amelyekben a tagállamok képviseltetik magukat és:

               –amelyekben a megbeszélés az Egyesült Királyságnak vagy egyesült királysági természetes vagy jogi személynek címzendő egyedi jogi aktusokat érint, vagy

               –amelyekben az Egyesült Királyság jelenléte uniós szempontból szükséges a vívmányoknak az átmeneti időszak alatti hatékony végrehajtása érdekében.

               19.A kilépésről rendelkező megállapodásban meg kell határozni azokat a pontos feltételeket és egyértelmű keretet, amelynek értelmében az ilyen kivételes részvétel megengedhető.

               20.A 17. és 18. pontnak megfelelő külön eljárási szabályokat kell továbbá megállapítani a halászati lehetőségeknek (a teljes kifogható mennyiségnek) az átmeneti időszak alatti rögzítésére és elosztására vonatkozóan.

               21.Az átmeneti intézkedéseknek a kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazandónak lenniük és nem tarthatnak tovább mint 2020. december 31.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

                     (2)

                        Az Európai Unió működéséről szóló szerződés II. mellékletének utolsó 12 francia bekezdésében felsorolt országok és területek.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.24.
            JOIN(2017) 19 final
            Közös ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Chilei Köztársasággal kötendő korszerűsített társulási megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Chile volt az első olyan dél-amerikai ország, amely társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) kötött az EU-val. A politikai, együttműködési és kereskedelmi rendelkezéseket is tartalmazó megállapodást 2003. február 1-jétől ideiglenesen alkalmazták. A megállapodás 2005. március 1-jén lépett hatályba.

               A megállapodás végrehajtása jól haladt előre, és intézményi kerete teljes körűen működik. A megállapodás hozzájárult az EU–Chile (a továbbiakban: a Felek) közötti kapcsolatok megerősítéséhez, és megnyitotta az utat új együttműködési területek meghatározása és új szakpolitikai párbeszédek kialakítása előtt. A kereskedelmi kérdésekre vonatkozóan a megállapodás szabadkereskedelmi megállapodást foglal magában, amely hozzájárult a kétoldalú kereskedelem és beruházások jelentős bővüléséhez.

               Az EU és Chile vezetői a 2013. január 26–27-i santiagói EU–CELAC csúcstalálkozó alkalmával tartott megbeszélésen abban állapodtak meg, hogy a megállapodás alkalmazásának 10 évét követően fel kell tárni a megállapodás korszerűsítésének lehetőségeit. 2015 áprilisában a 6. EU–Chile Társulási Tanács támogatta a megállapodás korszerűsítésével foglalkozó közös munkacsoport (a továbbiakban: a csoport) létrehozását. A csoport célja az volt, hogy hatályfelmérést végezzen az arra vonatkozó ambíciószint felmérésével, hogy a Felek a megállapodás valamennyi területen történő korszerűsítése érdekében tárgyalásokat kezdjenek. A csoport két alcsoportot hozott létre: az egyik politikai és együttműködési, a másik pedig kereskedelmi kérdésekkel foglalkozott. Az alcsoportok az EU–Chile Társulási Bizottság 2017. január 31-én tartott 14. ülése alkalmával zárták le munkájukat.

               Az EU–Chile kapcsolatokat olyan korszerűsített megállapodásnak kell szabályoznia, amely magában foglal politikai, biztonsági, ágazati együttműködési és kereskedelmi kérdéseket. A fő szakpolitikai célkitűzés az EU–Chile kapcsolatok elmélyítése egy olyan átfogó szöveg létrehozásával, amely a meglévő megállapodás helyébe lépne, hogy kiszélesítse annak hatályát és tükrözze az új kétoldalú és globális politikai és gazdasági kihívásokat. A hatályos megállapodás végrehajtásának tapasztalataira építve a korszerűsítési folyamatnak figyelembe kell vennie az uniós integrációs folyamat elmélyülését és az új uniós tagállamok csatlakozását, valamint az EU és Chile szerepének alakulását a nemzetközi színtéren.

               Kereskedelmi kérdésekben is jelentős kereskedelempolitikai fejlemények történtek globális szinten, és a Felek olyan rendkívül ambiciózus és átfogó megállapodásokat kötöttek harmadik partnerekkel, amelyek jóval meghaladják az EU–Chile szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezéseit.

               A csoportban folytatott előkészítő megbeszélések során számos olyan paramétert sikerült meghatározni, amelyeket figyelembe kell venni a korszerűsítési folyamatban. A politikai és együttműködési rész vonatkozásában a csoport hozzájárult ahhoz, hogy kezdeti egyetértésre jussanak az új megállapodás lehetséges felépítéséről és hatályáról. A csoport abban is segített, hogy feltárják a jövőbeli együttműködés potenciálisan közös érdekű területeit, valamint hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend keretében a folyamatos EU–Chile nemzetközi együttműködésre és a fenntartható fejlesztési célok megvalósítására összpontosítsanak.

               Kereskedelmi kérdésekben a hatályfelmérés azt a hatályt és ambíciószintet tükrözte, amelyet a Felek a megállapodás kereskedelmi részének átfogó korszerűsítésével megvalósíthatnak. A hatályfelmérés megerősítette azt a közös célkitűzést, hogy a meglévő megállapodásra építve és a WTO-kötelezettségvállalásokat meghaladva ambiciózusan továbbfejlesszék a kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolatot. A tárgyalásokat úgy kell lefolytatni, hogy figyelembe vegyék a Felek által nemrégiben tárgyalt és megkötött kereskedelmi megállapodásokat, valamint azt, hogy biztosítani kell az említett tárgyalásokkal és megállapodásokkal való kiegészítő jelleget és koherenciát.

                  Egy korszerűsített megállapodásnak ezért a lehető legmagasabb szintű liberalizációt kell biztosítani az árukereskedelem, a szolgáltatáskereskedelem, a beruházások, valamint a közbeszerzésekhez való hozzáférés tekintetében. Biztosítania kell a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelmét és érvényesítését, a földrajzi árujelzőkre kiterjedően is. Ki kell továbbá terjesztenie a meglévő kereskedelmi rendelkezések hatályát a nem vámjellegű akadályok kezelése és egyéb szabályozási és szabályalapú szempontok terén. Egy korszerűsített megállapodásnak biztosítania kell a Felek azon jogát, hogy valamennyi releváns területen folytathassák a közpolitika törvényes célkitűzéseit. A megállapodásnak olyan egyéb kérdéseket is tovább kell fejlesztenie, mint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés, a kereskedelem és a nemi szempontok, valamint a kereskedelem és a kkv-k.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az ajánlás összhangban van az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájával, amely egyebek mellett célul tűzi ki, hogy kétoldalú partnerségek megkötésével mélyítsék el a Latin-Amerikával és a Karib-térséggel fennálló kapcsolatokat.

               Az ajánlás összhangban áll az „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleménnyel, amely kiemeli, hogy a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében elő kell mozdítani az EU kétoldalú kapcsolatait azáltal, hogy átfogóan kezelik a kereskedelmi és beruházási akadályokat, ezzel párhuzamosan pedig magas szintű uniós szociális és környezetvédelmet biztosítanak és hozzájárulnak más szakpolitikai célkitűzésekhez, többek között a fenntartható fejlődéshez és a kkv-k sajátos igényeihez. Az „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közlemény kiemelte, hogy a Bizottság a hatályfelmérés sikeres lezárását követően a megállapodás korszerűsítését célzó tárgyalási irányelveket kér majd.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az ajánlás összhangban áll a 2011-ben elfogadott Változtatási programmal, amely az EU harmadik országokkal kapcsolatos fejlesztéspolitikájának alapját jelenti. Ezzel összefüggésben Chile kikerült az uniós kétoldalú együttműködési támogatásból, és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend alapján új nemzetközi együttműködési formára törekedett.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (3) és (4) bekezdésén alapul.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A megállapodás célja az EU és Chile közötti meglévő társulás továbbfejlesztése. A fellépést ezért uniós szinten kell végrehajtani.

               A közös kereskedelempolitika szerepel az EUMSZ 3. cikkében felsorolt, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között, és az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre.

               •Arányosság

               A Bizottságnak és a kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek (a továbbiakban: a főképviselő) a Chilével kötendő korszerűsített megállapodás tárgyalására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat nem lépi túl a szakpolitikai célok eléréséhez szükséges és indokolt mértéket.

               A hatásvizsgálati jelentésben részletesen ismertetettek szerint a kereskedelmi kérdésekre vonatkozóan a Bizottság az arányosság elvével összhangban a szakpolitikai fellépésre irányuló valamennyi észszerű alternatívát megfontolta az ilyen szakpolitikai fellépés valószínű hatékonyságának értékelése érdekében.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió Tanácsának határozata.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  2012-ben egy független szakértő utólagos értékelést végzett a megállapodás kereskedelmi részének gazdasági hatásáról. További részletek az ezen ajánláshoz csatolt hatásvizsgálati jelentésben találhatók.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A Bizottság 2016. június 8. és szeptember 8. között online nyilvános konzultációt folytatott, amelyet közzétettek a Kereskedelmi Főigazgatóság (DG TRADE) honlapján és az „EU Survey”-n (a Bizottság online nyilvános konzultációs eszközén). Az érdekelteknek az EU és Chile közötti kereskedelemre és beruházásokra vonatkozó témák széles körét érintő kérdésekre kellett válaszolniuk. A nyilvános konzultációra adott válaszok összefoglalását csatolták a hatásvizsgálati jelentéshez, és az érdekeltek válaszait közzétették a DG TRADE honlapján.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Egy külső tanácsadó megbízást kapott arra, hogy utólagos értékelést végezzen a megállapodás kereskedelmi része korszerűsítésének potenciális gazdasági hatásáról. Ezt a külső tanulmányt csatolták a hatásvizsgálati jelentéshez.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálatot végeztek a megállapodás kereskedelmi részének korszerűsítéséről. A Bizottság csatolta ezen ajánláshoz a hatásvizsgálati jelentést és annak vezetői összefoglalóját, valamint a Szabályozói Ellenőrzési Testület pozitív véleményét.

                  A hatásvizsgálaton felül a korszerűsített megállapodás potenciális gazdasági, emberi jogi és környezeti hatásai is vizsgálatra kerülnek egy független fenntarthatósági hatásvizsgálat keretében, amelyet külső tanácsadók végeznek majd el a tárgyalásokkal egy időben, és amely az érdekelt felek – különösen a civil társadalom – széles körével való folyamatos konzultációra fog támaszkodni. A fenntarthatósági hatásvizsgálat lezárására a korszerűsített megállapodás parafálását megelőzően kerül majd sor, és a fenntarthatósági hatásvizsgálat megállapításait becsatornázzák a tárgyalási folyamatba.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A kkv-k valószínűleg előnyre tesznek majd szert a kereskedelem liberalizálásának köszönhető új kereskedelmi lehetőségekből és költségmegtakarításokból, valamint a magasabb szintű jogi keretből, továbbá a vámeljárásokat javító és a szabályozás átláthatóságát növelő rendelkezésekből. A hatásvizsgálati jelentés részletesen ismerteti az érdekeltekre és a gazdasági ágazatokra gyakorolt potenciális hatásokat.

               •Alapjogok

                  Az EU törekedni fog arra, hogy a megállapodás a demokráciára, a jogállamiságra, az emberi jogokra és az alapvető szabadságokra vonatkozó külön szakaszokat tartalmazzon, amelyeket a megállapodás lényeges elemeiként kell meghatározni.

                  A megállapodás kereskedelmi részének korszerűsítéséről szóló hatásvizsgálati jelentés foglalkozik az alapjogok kérdéseivel szociális, környezeti és emberi jogi aspektusból. A kialakult uniós szakpolitikának megfelelően a korszerűsített megállapodásnak például a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet kell magában foglalnia.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A korszerűsített megállapodás kereskedelmi része a vámliberalizációnak köszönhetően korlátozott negatív hatást gyakorol majd az uniós költségvetésre vámok formájában. Közvetett pozitív hatások várhatók a hozzáadottérték-adóhoz és a bruttó nemzeti jövedelemhez kapcsolódó források emelkedése tekintetében.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című 2015. évi közleményben tett kötelezettségvállalással összhangban a korszerűsített megállapodás kereskedelmi részének hatásaira vonatkozóan mélyreható utólagos értékelésre kerül majd sor a megállapodás hatálybalépését követően elegendő idővel ahhoz, hogy értékelhető adatok álljanak rendelkezésre. A csatolt hatásvizsgálati jelentés részletesen ismerteti a tervezett nyomonkövetési és értékelési eljárásokat.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Tárgytalan.

               Eljárási szempontok

                  A tárgyalócsoport a Bizottságból és a főképviselőből fog állni.

               Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban javasolt, hogy a Tanács különbizottságot jelöljön ki, akivel konzultálva kell a tárgyalásokat lefolytatni. A korszerűsített megállapodás politikai és együttműködési részeiről konzultációt folytatnak majd a Latin-Amerika és Karib-térség munkacsoporttal. A korszerűsített megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos részeiről konzultálni fognak a Kereskedelempolitikai Bizottsággal.

               Az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének megfelelően az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában tájékoztatni fogják.

               A megállapodás végleges felépítésének meghatározására a Bíróság 2/15. sz. véleményének további értékelését követően kerül majd sor.

               A Bizottság és a főképviselő tájékoztatja majd Chilét az Unió átláthatóságra, valamint az Európai Unió Tanácsának és az Európai Parlamentnek a tárgyalási dokumentumokhoz való hozzáférésére vonatkozó belső szabályairól.

               A Bizottság és a főképviselő üdvözli, hogy saját intézményi gyakorlataikkal összhangban az Európai Unió Tanácsa tagjainak parlamentjei már a korai szakaszban egyre jobban részt vesznek a kereskedelmi tárgyalásokban. A Bizottság és a főképviselő arra ösztönzi az Európai Unió Tanácsának tagjait, hogy – kellő tekintettel a 2013/488/EU tanácsi határozatra – ugyanígy járjanak el az e tanácsi határozatra irányuló ajánlás kapcsán is.

               A Bizottság és a főképviselő azt ajánlja, hogy a tárgyalási irányelveket az elfogadásukat követően haladéktalanul tegyék nyilvánossá.

               E tanácsi határozatra irányuló ajánlás minősítését akkor oldják majd fel, amikor a mellékletben foglalt tárgyalási irányelveket elválasztják az ajánlástól.

               Közös ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Chilei Köztársasággal kötendő korszerűsített társulási megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) ajánlására,

               MIVEL tárgyalásokat kell kezdeni azzal a céllal, hogy az egyrészről az Európai Közösség és Tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás
                  1
                felváltása érdekében korszerűsített társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére kerüljön sor Chilével,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A Tanács felhatalmazza a Bizottságot és a főképviselőt, hogy az Unió nevében korszerűsített társulási megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás) szóló tárgyalásokat kezdjen Chilével.

               (2)Az uniós tárgyaló küldöttség vezetője a Bizottság.

               2. cikk

               A tárgyalásokat az e határozathoz csatolt mellékletben foglalt tanácsi tárgyalási irányelvek alapján kell folytatni.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a Latin-Amerika és Karib-térség tanácsi munkacsoporttal konzultálva kell lefolytatni. A megállapodás kereskedelmi vonatkozású részeivel kapcsolatban konzultációt kell folytatni a Kereskedelempolitikai Bizottsággal.

               4. cikk

               Ezt a határozatot és mellékletét az elfogadásukat követően azonnal hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a főképviselő a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 352., 2002.12.30., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Közös ajánlásA Tanács határozata
            az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Chilei Köztársasággal kötendő korszerűsített társulási megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               TÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK A CHILÉVEL KÖTENDŐ KORSZERŰSÍTETT TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁSHOZ

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               MELLÉKLET

               TÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK A CHILÉVEL KÖTENDŐ KORSZERŰSÍTETT TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁSHOZ

               A.
                     A MEGÁLLAPODÁS JELLEGE ÉS HATÁLYA

               A tárgyalások célja, hogy az egyrészről az Európai Közösség és Tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: a társulási megállapodás) felváltása érdekében átfogó megállapodás (a továbbiakban: a korszerűsített megállapodás) megkötésére kerüljön sor Chilével.

               A tárgyalások során ki kell bővíteni a társulási megállapodás jelenlegi hatályát és hozzá kell igazítani az új globális politikai és gazdasági kihívásokhoz, az EU–Chile partnerség mai helyzetéhez, valamint az EU és Chile által nemrégiben megkötött megállapodások és folyamatban lévő tárgyalások ambiciószintjéhez.

               A korszerűsített megállapodásnak egységes, átfogó és naprakész, jogilag kötelező keretet kell létrehoznia az EU és Chile közötti kapcsolatokra vonatkozóan.

               Mivel Chile nemrégiben kikerült a kétoldalú uniós fejlesztési támogatásból, fontos, hogy a korszerűsített megállapodás tartalma és felépítése tükrözze az EU–Chile együttműködés új jellegét. A korszerűsített megállapodásnak tükröznie kell a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend transzformatív jellegét, valamint a nemzetközi fejlesztési együttműködés szerepét a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában.

               A korszerűsített megállapodásnak megerősített együttműködésről kell rendelkeznie a kül- és biztonságpolitikai kérdésekre vonatkozóan.

               A megállapodás pontos felépítésének meghatározására a Bíróság 2/15. sz. véleményének további értékelését követően kerül majd sor.

               B.
                     A MEGÁLLAPODÁS JAVASOLT TARTALMA

               I.
                     Általános elvek és célkitűzések

               A korszerűsített megállapodásnak az ENSZ Alapokmányában és egyéb vonatkozó emberi jogi eszközökben – köztük az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában – rögzített, a demokratikus elvek, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásán kell alapulnia. A tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó uniós záradék első részével együtt, ezeknek a korszerűsített megállapodás lényeges elemeit kell képezniük. Ezen elvek megsértése esetére rendelkezni kell a megállapodás részben vagy egészben történő egyoldalú felfüggesztésének lehetőségéről.

               A korszerűsített megállapodásnak lehetővé kell tennie, hogy Chile és az EU megerősítsék intézményi kapacitásaikat, közpolitikáikat és jogi kereteiket, valamint – ha úgy állapodnak meg – stratégiai partnerekként lépjenek fel a jelentős többoldalú és regionális fórumokon és intézményekben.

               A korszerűsített megállapodásnak köteleznie kell a Feleket arra, hogy minden szükséges intézkedést meghozzanak a megállapodás rendelkezéseinek érvényesítése érdekében, beleértve e rendelkezések valamennyi kormányzati szinten történő betartását is.

               A korszerűsített megállapodásnak tükröznie kell a közös kulturális örökséget és a Feleket összekötő szoros történelmi, politikai és gazdasági kötelékeket, valamint meg kell felelnie az alábbi alapvető elveknek és főbb célkitűzéseknek:

               ·A társulási megállapodás tartalmának kiigazítása a közelmúltbeli globális fejlemények megfelelőbb figyelembevétele érdekében.

               ·A demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság közös értékeinek tükrözése.

               ·A szorosabb társulás előmozdítása melletti elkötelezettség tükrözése arra törekedve, hogy a Felek még több jólétet és gazdasági fellendülést teremtsenek állampolgáraik számára.

               ·A szorosabb együttműködés megerősítése a közös érdekű kétoldalú és nemzetközi kérdésekre vonatkozóan, a regionális vonatkozásokat is beleértve.

               ·A közös érdekeket érintő kétoldalú, regionális és globális kérdésekre vonatkozó együttműködés megerősítése.

               ·A nemzetközi közjogon alapuló, szilárd és hatékony többoldalú rendszer jelentőségének tükrözése a béke megőrzésére, a konfliktusok megelőzésére és a nemzetközi biztonság megerősítésére, valamint a közös kihívások kezelésére nézve.

               ·Annak elismerése, hogy a fenntartható fejlődés a Felek átfogó célkitűzéseinek egyike, valamint hogy a Felek célja annak biztosítása, hogy tiszteletben tartsák, előmozdítsák és ténylegesen végrehajtsák az uniós normákkal összhangban lévő nemzetközi környezetvédelmi és munkaügyi megállapodásokat és normákat. A megállapodásnak tükröznie kell a Felek azon elkötelezettségét is, hogy tartózkodnak a kereskedelem és a közvetlen külföldi befektetések azáltal való ösztönzésétől, hogy alacsonyabb szintre helyezik a hazai környezetvédelmi, munkaügyi vagy munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályokat vagy normákat, valamint hogy fejlesztik a környezetvédelmi és munkavédelmi jogszabályokat, szakpolitikákat és az azok alapjául szolgáló környezetvédelmi és munkavédelmi szintet.

               A megállapodás kereskedelemmel és beruházásokkal kapcsolatos rendelkezései fokozni kívánják az EU és Chile közötti kereskedelmet és beruházásokat a kétoldalú kapcsolatok kiaknázatlan potenciáljának mozgósításával, új gazdasági lehetőségek megteremtésével, a fogyasztói jólét növelésével, a versenyképesség fokozásával, valamint munkahelyteremtéssel és a növekedés előmozdításával, többek között az alábbiak révén:

               ·Az áruk és szolgáltatások kereskedelme, a beruházások, valamint a közbeszerzési lehetőségekhez való hozzáférés további fokozatos és kölcsönös liberalizációja.

               ·A beruházások magas szintű védelme.

               ·A szellemitulajdon-jogok, köztük a földrajzi árujelzők magas szintű védelme.

               ·A fogyasztók magas szintű védelme.

               ·A szükségtelen nem vámjellegű akadályok felszámolása, csökkentése vagy megelőzése.

               ·A gazdasági tevékenység közérdekű szabályozásához való jog az olyan legitim közpolitikai célok megvalósítása érdekében, mint például a közegészség védelme és előmozdítása, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet, a közerkölcs, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme.

               ·Intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi kereskedelem hozzájáruljon a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéséhez, valamint hogy a Felek elkötelezettek legyenek e megállapodás ennek megfelelő végrehajtása mellett.

               ·A Felek arra irányuló közös célkitűzése, hogy figyelembe vegyék a kis- és középvállalkozások sajátos kihívásait a kereskedelem és a beruházások fejlesztéséhez való hozzájárulás tekintetében.

               ·A Felek elkötelezettsége a civil társadalom valamennyi érdekeltjével, köztük a magánszektorral, a szakszervezetekkel és egyéb nem kormányzati szervezetekkel folytatott kommunikáció mellett.

               ·A Felek elkötelezettsége egy olyan megállapodás mellett, amely maradéktalanul betartja a WTO-ból eredő jogaikat és kötelezettségeiket, és támogatja a multilaterális kereskedelmi rendszert.

               II.
                     Az együttműködés területei

               A megállapodásnak támogatnia kell a lehető legszélesebb körű együttműködést, amelyből elvben egyetlen tevékenységi területet sem szabad kizárni. A megállapodásnak a meglévő együttműködésből származó tapasztalatokra kell épülnie, és arra kell irányulnia, hogy hatékony nemzetközi együttműködést biztosítson a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtása, valamint a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása során.

               A megállapodásnak mindkét Fél részéről kötelezettségvállalást kell magában foglalnia arra vonatkozóan, hogy a közös érdekű területeken folytatott tudásmegosztás és a bevált gyakorlatok cseréje révén elmélyítik együttműködésüket, és figyelembe veszik azt is, hogy Chile magas jövedelmű ország és az OECD tagja. A megállapodásnak tükröznie kell, hogy fontos megerősíteni az ágazati együttműködési tevékenységeket, amelyeknek különösen konkrét javaslatok, intézkedések és stratégiai célkitűzések kidolgozására, valamint a konzultációk és a koordináció dinamikus kultúrájának előmozdítására kell irányulniuk.

               A megállapodásnak lehetővé kell tennie, hogy a Felek korszerű, hatékony és dinamikus munkamódszerek kialakításának és alkalmazásának módjait térképezhessék fel, valamint hogy az eredményeket stratégiai célkitűzések alapján értékeljék. A megállapodásnak elő kell mozdítania a kapcsolati hálózatok megteremtését, valamint meg kell erősítenie a kapcsolat eredményeinek tervezéséhez, végrehajtásához, méréséhez, értékeléséhez és terjesztéséhez szükséges kapacitásokat.

               Az együttműködés területei:

               ·Közös kül- és biztonságpolitika

               ·Leszerelés és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása

               ·Emberi jogok, jogállamiság és jó kormányzás

               ·Nemek közötti egyenlőség

               ·Nemzetközi biztonság és kibertér

               ·A terrorizmus elleni küzdelem

               ·Igazságügyi együttműködés

               ·A tiltott kábítószer-kereskedelem, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem

               ·Nemzetközi migráció

               ·Konzuli védelem

               ·Állampolgárok biztonsága

               ·Együttműködés a nemzetközi válságkezelésben

               ·Vállalkozás és ipar

               ·Nyersanyagok

               ·Vállalati társadalmi felelősségvállalás

               ·Foglalkoztatás és szociális ügyek

               ·Regionális együttműködés

               ·Ifjúság

               ·Kultúra

               ·Fenntartható energia

               ·Környezet

               ·Éghajlatváltozás

               ·Körforgásos gazdaság

               ·Halászat

               ·Óceánpolitikai irányítás

               ·Katasztrófavédelem

               ·Nemzetközi együttműködés és fejlesztés

               ·Kék növekedés

               ·Kutatás, tudomány, technológia és innováció

               ·Föld-megfigyelés

               ·Digitális szakpolitikai stratégiák

               ·Fejlett humán tőke

               ·Oktatás és felsőoktatás

               ·Turizmus

               ·Személyes adatok védelme

               ·Statisztika

               ·Adott esetben egyéb területek

               III.
                     Kereskedelem és beruházás

               Jelleg és hatály

               A korszerűsített megállapodás kereskedelmi és beruházási részének célkitűzése az kell hogy legyen, hogy a meglévő megállapodás valamennyi területén növeljék az ambíciószintet. A korszerűsített megállapodásnak rendelkeznie kell az áruk és szolgáltatások kereskedelmének további átfogó kölcsönös liberalizációjáról, valamint részletes szabályokat kell megállapítania az alábbiakban meghatározott, kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan. A megállapodásnak rendelkeznie kell a beruházás fokozatos és kölcsönös liberalizációjáról, a beruházásvédelemről, valamint a közbeszerzési piacokhoz való kölcsönös hozzáférés kiterjesztéséről. Ezen túlmenően a megállapodásnak arra kell irányulnia, hogy hatékony és eredményes mechanizmusok révén felszámolja a kereskedelem és a beruházások szükségtelen akadályait – a meglévő nem vámjellegű akadályokat is beleértve –, valamint arra kell törekednie, hogy az áruk és szolgáltatások tekintetében ambiciózus szabályozási koherencia alakuljon ki, egyebek mellett a szabályozók közötti együttműködés fokozása révén.

               Különösen a megállapodásnak a szabályozás egységességére vonatkozó szabályai nem sérthetik a Felek arra vonatkozó jogát, hogy a szabályozásokat az egészségügy, a biztonság, a fogyasztó-, a munkaügyi, az adat- és a környezetvédelem Felek által megfelelőnek vélt szintjével összhangban alakítsák ki, illetve szabályozás révén más módon olyan legitim közpolitikai célokat valósítsanak meg, mint például a kulturális sokszínűségre vagy a fenntartható fejlődésre vonatkozó célkitűzés (a Felek által meghatározottak szerint).

               A megállapodás kereskedelmi és beruházási részének hozzá kell járulnia továbbá a fenntartható fejlődés és a szélesebb uniós értékek – mint például az emberi jogok – előmozdításához, többek között munkaügyi, környezetvédelmi és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezések megállapodásba foglalásával, többek között vállalati társadalmi felelősségvállalás, átláthatóság, valamint a nemzetközi munkaügyi és környezeti standardok előmozdítása és tényleges végrehajtása révén. Az ilyen intézkedésekkel való foglalkozás érdekében a fenntartható fejlődést a megállapodás egészében figyelembe kell venni, többek között a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó, szociális és környezetvédelmi kérdéseket is szabályozó külön fejezet formájában.

               A megállapodásnak biztosítania kell, hogy a megállapodás rendelkezéseit valamennyi kormányzati szinten, többek között a központi szint alatti hatóságok és illetékes szervezetek is ténylegesen betartsák.

               A megállapodásnak figyelembe kell vennie a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit.

               Árukereskedelem

               A vámok további megszüntetése

               A megállapodásnak a teljes vámliberalizáció megvalósítására kell irányulnia, ugyanakkor különleges elbánást kell biztosítania az érzékenyként azonosított termékek számára, amelyekre vonatkozóan megfelelő piaci hozzáférés kialakítására kell törekedni, például a vámok lebontásához szükséges időszak meghosszabbítása vagy részleges liberalizációs kötelezettségvállalások révén (vámkontingenseket is beleértve), figyelembe véve az EU piacszerzési és piacvédelmi érdekeit.

               Minden vámot, adót vagy exportterhet vagy ezekkel egyenértékű intézkedést el kell törölni, és meg kell tiltani ilyen jellegű új intézkedések elfogadását.

               Behozatali és kiviteli korlátozások

               A megállapodásnak meg kell tiltania a Felek közötti kereskedelemre vonatkozó minden olyan tilalmat vagy korlátozást – a mennyiségi korlátozásokat vagy engedélyezési követelményeket is beleértve –, amelyeket nem indokolnak az alábbiakban szereplő meghatározott kivételek, továbbá szigorúbb szabályokat kell tartalmaznia a behozatali és kiviteli engedélyekre, a javított árukra, az átalakított árukra és a származás feltüntetésére vonatkozóan.

               Származási szabályok

               A tárgyalásoknak a származási szabályokról szóló melléklet aktualizálására kell irányulniuk annak érdekében, hogy a megállapodásban foglalt származási szabályok és igazgatási együttműködés átláthatóbb és egyszerűbb legyen, valamint figyelembe vegye az uniós származási szabályok legutóbbi alakulását. Az igazgatási együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek az adminisztratív hibák megfelelő kezelését is biztosítaniuk kell.

               Az uniós kereskedelem és beruházások érdekében a tárgyalások során megfontolható a származási kumuláció harmadik országokra való kiterjesztése.

               Vámügyekkel kapcsolatos kérdések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

               A megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia a Felek közötti kereskedelmi eljárások további egyszerűsítésére vonatkozóan, ugyanakkor hatékony ellenőrzéseket és csalás elleni intézkedéseket kell biztosítania. Ennek érdekében a megállapodásnak a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodásra kell épülnie, és részletes kötelezettségeket kell tartalmaznia többek között a szabályok és eljárások modernizálásának és egyszerűsítésének, a dokumentáció szabványosításának, az átláthatóságnak, a jogbiztonságnak, valamint a vámhatóságok közötti együttműködésnek az előmozdítása céljából.

               Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia a szállítási lánc biztonságára és a kockázatkezelésre vonatkozó információk cseréjét, valamint adott esetben a kockázatkezelési technikák, kockázati standardok, biztonsági ellenőrzések kölcsönös elismerését, továbbá szabálykövető és megbízható gazdasági szereplőket célzó kereskedelmi partnerségi programokat; a fentieket az érintett bizottságok határozzák meg és hajtják végre. A megállapodásnak ezenfelül magasabb szintre kell emelnie a vámügyi kérdésekben való kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló hatályos rendelkezéseket.

               E rendelkezéseknek elő kell mozdítaniuk továbbá a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésének konvergenciáját a vámügyi és egyéb kereskedelemmel kapcsolatos eljárások területén meglévő nemzetközi szabályok és standardok – köztük a WTO-rendelkezések és a Vámigazgatások Világszervezete eszközei, és többek között a felülvizsgált Kiotói Egyezmény – tényleges végrehajtása és alkalmazása révén.

               Nem vámjellegű intézkedések

               A megállapodásnak arra kell irányulnia, hogy hatékony és eredményes mechanizmusok révén felszámolja a kereskedelem és a beruházások szükségtelen akadályait – a fennmaradó nem vámjellegű akadályokat is beleértve –, és előmozdítsa az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás egységességét az EU és Chile között.

               A termékspecifikus nem vámjellegű akadályokkal a vámkedvezményekről folytatott, kéréseken és ajánlatokon alapuló tárgyalásokkal párhuzamosan kell foglalkozni. A megállapodásnak a nem vámjellegű akadályokra vonatkozó ágazatspecifikus kötelezettségvállalásokat kell tartalmaznia. A megállapodásnak arra is megfelelő eljárásokat kell előirányoznia – többek között az alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezések átláthatósága révén –, hogy a jövőben ne keletkezzenek új nem vámjellegű akadályok és egyéb szükségtelen akadályok.

               A megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia az állami kereskedelmi vállalatokról, és fel kell mérnie, hogy azok torzíthatják-e a versenyt és teremthetnek-e kereskedelmi és beruházási akadályokat.

               Foglalkozni kell a lokalizációs kereskedelmi akadályok kérdésével is. A lokalizációs kereskedelmi akadályok olyan intézkedések, amelyeket úgy alakítanak ki, hogy a behozott áruk, szolgáltatások, illetve külföldi tulajdonban lévő vagy külföldön kifejlesztett szellemi tulajdon kárára a helyi gazdasági szereplőket védjék, részesítsék előnyben vagy ösztönözzék.

               Műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások

               A Feleknek a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-egyezmény alapján és azon túlmenően átfogó fejezetet kell belefoglalniuk a megállapodásba a kereskedelem technikai akadályairól. E rendelkezéseknek többek között a következőket kell célul kitűznie: a műszaki előírások összeegyeztethetőségére és közelítésére való törekvés nemzetközi szabványok alkalmazása révén, a vizsgálati és tanúsítási követelmények racionalizálása, például a megfelelőségértékelés kockázatalapú megközelítése révén (beleértve a megfelelőségi öntanúsítás alkalmazását is olyan ágazatokban, ahol ez lehetséges és megfelelő), az akkreditálás alkalmazásának előmozdítása, az átláthatóság fokozása, a kétoldalú, nem vámjellegű akadályokkal kapcsolatos problémák kezelése során alkalmazott párbeszéd és együttműködés javítását célzó mechanizmus kialakítása, valamint az importőröknek és exportőröknek szóló tájékoztatás javítása.

               Meg lehet fontolni részletesebb és konkrétabb szabályokat tartalmazó ágazati mellékleteket.

               Állat- és növény-egészségügyi (SPS-) intézkedések

               Az EU által megkötött egyéb hasonló kereskedelmi megállapodásokkal való egységesség biztosítása érdekében az új megállapodásnak magában kell foglalnia – megfelelő intézményi eljárásokkal együtt – a meglévő társulási megállapodáshoz csatolt hatályos SPS-megállapodás rendelkezéseit, szükség esetén meghatározott területeken való kiigazításokat megfontolva.

               Piacvédelmi eszközök

               Védintézkedések

               A megállapodásnak a védintézkedésekre vonatkozó záradékot kell tartalmaznia, amely előírja, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XIX. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodással vagy a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodással összhangban a Felek bármelyike megfelelő intézkedéseket hozhat. A megállapodásnak azt is biztosítania kell, hogy az ilyen védintézkedések a legkisebb mértékű torzító hatást gyakorolják a kétoldalú kereskedelemre.

               A liberalizációs kötelezettségvállalások maximalizálása, valamint – az érzékeny ágazatok sajátosságait figyelembe véve – a szükséges védelem biztosítása érdekében a megállapodásnak elvben kétoldalú védintézkedési záradékot kell tartalmaznia, amelynek értelmében bármelyik Fél megszüntethet részben vagy egészben kedvezményeket, amennyiben – a megállapodás hatálybalépésének eredményeként – valamely termék másik Féltől történő behozatalának növekedése komoly kárt okoz a hazai iparának vagy azzal fenyeget.

               Dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések

               A megállapodásnak dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó záradékot kell tartalmaznia, amely előírja, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodással vagy a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodással összhangban a Felek bármelyike dömping- és/vagy kiegyenlíthető támogatásokkal szembeni megfelelő intézkedéseket hozhat. A megállapodásnak továbbá a WTO-szabályokon túlmutató kötelezettségvállalásokat is magában kell foglalnia ezen a területen az uniós szabályokkal és korábbi megállapodásokkal összhangban.

               Különös rendelkezések

               A megállapodásnak el kell ismernie, hogy a zölddobozos kifizetések nem torzítják az árakat, és ezért elvben azokra nem irányulhatnak dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések.

               Szolgáltatáskereskedelem és beruházások

               A szolgáltatások és a beruházások liberalizációja és a digitális kereskedelem

               A szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) V. cikkével összhangban a megállapodásnak az ágazatok széles körét kell lefednie és valamennyi szolgáltatási módra ki kell terjednie. A megállapodás az audiovizuális szolgáltatások, valamint az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások és elvégzett tevékenységek kivételével semmilyen más ágazatot nem zárhat ki eleve a szolgáltatások és a beruházások liberalizációjára vonatkozó kötelezettségvállalásokból. A tárgyalásoknak a szolgáltatáskereskedelem és a beruházások fokozatos és kölcsönös liberalizációjára kell irányulniuk azáltal, hogy a Felek WTO-kötelezettségeit és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalásokkal összefüggésben tett felajánlásait meghaladva megszüntetik a piacra jutásra és a nemzeti elbánásra vonatkozó korlátozásokat. A megállapodásnak szabályokat kell tartalmaznia a beruházásokhoz kapcsolódó teljesítménykövetelményeket érintően.

               A megállapodásnak továbbá a GATS-hez képest új vagy szigorúbb szabályozási elveket kell tartalmaznia. Ennek érdekében a tárgyalások során foglalkozni kell olyan kérdésekkel, mint például az alábbiak:

               ·az átláthatóságra és a kölcsönös elismerésre vonatkozó szabályozási rendelkezések,

               ·a hazai szabályozásra vonatkozó horizontális rendelkezések, például olyanok, amelyek pártatlanságot és jogszerű eljárást biztosítanak az engedélyezési és minősítési követelmények és eljárások tekintetében, valamint

               ·egyedi ágazatokra – többek között a távközlési szolgáltatásokra, a pénzügyi szolgáltatásokra, a postai és futárpostai szolgáltatásokra, és a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokra – vonatkozó szabályozási rendelkezések.

               A kereskedelem egyre terjedő digitalizációjával összefüggésben a tárgyalások során olyan szabályokról kell megállapodni, amelyek lefedik az e-kereskedelmet és a határon átnyúló adatáramlást, az elektronikus bizalmi és hitelesítési szolgáltatásokat, a közvetlen üzletszerzési célú, nem kívánt tájékoztatást, valamint foglalkozni kell a digitális protekcionizmussal és az indokolatlan adatlokalizációs előírásokkal, ugyanakkor a Felek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós vívmányokról nem tárgyalnak és azokat nem érintik.

               A megállapodás természetes személyek üzleti célú beutazására és tartózkodására vonatkozó eljárási kötelezettségvállalásokat tartalmazhat a Felek 4. módozat szerinti kötelezettségvállalásai szerint. A megállapodás ugyanakkor nem akadályozhatja a Feleket a beutazásra és a tartózkodásra vonatkozó nemzeti törvényi és rendeleti rendelkezéseik és követelményeik alkalmazásában, feltéve, hogy ennek során nem érvénytelenítik vagy nem befolyásolják hátrányosan a megállapodásból eredő előnyöket. A munkafeltételekre és a munkavállalói jogokra vonatkozó uniós és tagállami törvényi és rendeleti rendelkezések és követelmények továbbra is alkalmazandók.

               A megállapodásnak meg kell erősítenie az EU, annak tagállamai és azok nemzeti, regionális és helyi hatóságainak a saját területükön belüli szabályozáshoz való jogát az olyan legitim közpolitikai célok megvalósítása érdekében, mint például a közegészség védelme és előmozdítása, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet, a közerkölcs, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet és az adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme. Az EUMSZ-nek és különösen az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvének megfelelően, valamint figyelembe véve az EU e területen való fenntartásait – a GATS-t is beleértve –, meg kell őrizni az EU közszolgáltatásainak magas színvonalát.

               Beruházásvédelem

               A megállapodásnak tartalmaznia kell az alábbiakat:

               ·a legmodernebb, pontosan meghatározott beruházásvédelmi előírások, beleértve az igazságos és méltányos bánásmódra, a teljes körű védelemre és biztonságra, a nemzeti elbánásra, a legnagyobb kedvezményes elbánásra, a közvetlen és a közvetett kisajátítás elleni védelemre, az ingyenes átruházásra, a veszteségek miatti kártalanításra, az írásbeli kötelezettségvállalások betartására vonatkozó rendelkezéseket, valamint

               ·a beruházók és az államok közötti viták rendezésére szolgáló legmodernebb igazságszolgáltatási mechanizmus, beruházási igazságszolgáltatási fórummal és fellebbviteli mechanizmussal (beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer). E mechanizmusnak biztosítania kell a vitarendezési eljárások teljes körű pártatlanságát és átláthatóságát, a megalapozatlan jogviták megelőzését, valamint a követelések egyezség útján történő rendezését elősegítő megfelelő eszközöket.

               A beruházásvédelmi rendelkezéseknek biztosítaniuk kell a beruházók és a beruházások szigorú védelmét, ugyanakkor maradéktalanul meg kell őrizniük a Feleknek a saját területükön belüli szabályozáshoz való jogát az olyan legitim szakpolitikai célok megvalósítása érdekében, mint például a közegészség védelme és előmozdítása, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet, a közerkölcs, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme.

               Tőkemozgások és fizetések

               A megállapodásnak fenn kell tartania a folyó fizetések és tőkemozgások teljes körű liberalizációjára vonatkozó rendelkezéseket, és felfüggesztési záradékot kell tartalmaznia. A megállapodásnak olyan védintézkedésekre és kivételekre vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia (például az Unió gazdasági és monetáris politikáját és fizetési mérlegét érintően), amelyek összhangban lennének az EUMSZ szabad tőkemozgásra vonatkozó rendelkezéseivel.

               A megállapodás nem gátolhatja a vonatkozó WTO-szabályok értelmében indokolható, a tőke és a fizetések szabad mozgására vonatkozó kivételek érvényesítését.

               Szellemitulajdon-jogok

               A megállapodásnak ki kell egészítenie a TRIPS-megállapodást és azon kell alapulnia, és arra kell irányulnia, hogy biztosítsa a szellemitulajdon-jogok valamennyi formájának magas szintű védelmét és érvényesítését.

               A fentiekkel összhangban a megállapodásnak ki kell terjednie a következőkre: általános rendelkezések; szerzői jog és szomszédos jogok; védjegyek; formatervezési minták; növényfajták; nem nyilvános információk védelme, az üzleti titkokat is beleértve; földrajzi árujelzők; valamint adott esetben a vonatkozó többoldalú megállapodásokhoz és egyezményekhez való csatlakozásra és/vagy azok betartására irányuló kötelezettségvállalások.

               A megállapodásnak biztosítania kell a szellemitulajdon-jogok fokozott érvényesítését, többek között a digitális környezetben és a határokon is.

               A földrajzi árujelzők tekintetében, a meglévő megállapodásban már szereplő, a borok és szeszes italok földrajzi árujelzőire vonatkozó magas szintű védelemre építve a korszerűsített megállapodásnak rendelkeznie kell a felsorolt mezőgazdasági termékek/élelmiszerek földrajzi árujelzőinek a megállapodáson keresztüli – a TRIPS 23. cikkén alapuló magas szintű (többek között a saját hatáskörbe vonás elleni) – közvetlen védelméről, a fokozott érvényesítésről, a védjegyekre ruházott jogokra vonatkozó kivételekről (egyidejű létezés), valamint új földrajzi árujelzők hozzáadásának lehetőségéről. Foglalkozni kell az előzetesen meglévő egyedi – például a növényfajtákhoz, a védjegyekhez, a generikus vagy egyéb jogos előzetes felhasználáshoz kapcsolódó – jogokat érintő kérdésekkel.

               A megállapodásnak továbbá arra kell irányulnia, hogy a Felek jogalkotásának előrehaladására vonatkozó információk cseréjének, az érvényesítéssel kapcsolatos tapasztalatok cseréjének, valamint a harmadik országokkal folytatott konzultációknak az előmozdítása érdekében rendszeres párbeszédet alakítsanak ki, illetve a szellemi tulajdonnal foglalkozó munkacsoportot hozzanak létre.

               Közbeszerzés

               A megállapodásnak arra kell irányulnia, hogy fokozza a kormányzati és a központi szint alatti hatóságok, valamint az állami tulajdonú vállalatok és a közüzemek területén a különleges vagy kizárólagos jogok alapján működő magánvállalkozások közbeszerzési piacokhoz való kölcsönös hozzáférését. A megállapodásnak arra kell irányulnia, hogy kiegészítse a jelenlegi piacrajutási lefedettséget, és legalább a helyben letelepedett beszállítók részére biztosítottal azonos elbánást biztosítson. Az áruk, szolgáltatások és építési szolgáltatások beszerzésének szabályozását korlátozott kivételekkel kell biztosítani, és a tárgyalások során az építési koncessziókkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokkal is foglalkozni kell a Felek e területen hatályos jogszabályaival összhangban.

               A megállapodásnak továbbá arra kell irányulnia, hogy fejlessze a hatályos szabályokat és elveket a közbeszerzésről szóló módosított WTO-megállapodáshoz való igazodással és új rendelkezések bevezetésével.

               Kereskedelem és verseny

               A megállapodásnak valamennyi vállalkozásra alkalmazandó antitröszt- és összefonódási elveket kell tartalmaznia. A megállapodásnak magában kell foglalnia az érvényesítésre vonatkozó általános elveket, mint például az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, a tisztességes eljárás és a jogszerű eljárás.

               A megállapodásnak ezenfelül tartalmaznia kell a támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket, olyan kérdéseket szabályozva, mint a támogatások leginkább versenytorzító típusait érintő átláthatóság, konzultációk és szabályok. A konzultációkra vonatkozó rendelkezéseknek ki kell zárniuk a mezőgazdasági támogatásokat. A megállapodásnak az állami tulajdonú vállalkozásokra, a különleges vagy kizárólagos jogokban részesített vállalkozásokra és a kijelölt monopóliumokra vonatkozó egyedi szabályokat is tartalmaznia kell annak biztosítása érdekében, hogy azok ne torzítsák a versenyt, illetve ne akadályozzák a kereskedelmet és a beruházásokat.

               Kis- és középvállalkozások

               A megállapodásnak a kkv-kra vonatkozó külön fejezetet kell tartalmaznia. A megállapodásnak támogatnia kell a kkv-kat abban, hogy többek között a piacrajutási követelményekre vonatkozó információ-megosztási intézkedések, valamint megfelelő intézményi keret révén maradéktalanul kiaknázhassák a megállapodás nyújtotta lehetőségeket.

               Kereskedelem és fenntartható fejlődés

               A megállapodásnak a kereskedelmi és beruházási kontextusban releváns, a kereskedelem és a fenntartható fejlődés munkaügyi és környezeti szempontjaira vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia. A megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek előmozdítják a nemzetközileg elfogadott elvek és szabályok – többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és a többoldalú környezeti megállapodások éghajlatváltozással is kapcsolatos alapvető munkaügyi normái és alapvető egyezményei – betartását és azok tényleges végrehajtását.

               A megállapodásnak meg kell erősítenie a Felek arra vonatkozó jogát, hogy nemzetközi kötelezettségvállalásaikkal összhangban és a magas szintű védelem biztosítása érdekében szabályozzák a munkaügyi és környezeti területeket. A megállapodásnak arra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell, hogy a kereskedelem és a beruházások ösztönzése érdekében nem szabad csökkenteni a munkavédelem és a környezetvédelem hazai szintjét. A megállapodásnak arra vonatkozó kötelezettségvállalást is tartalmaznia kell, hogy a Felek nem térnek el a hazai munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályoktól és azokat be is tartatják.

               A megállapodásnak elő kell mozdítania, hogy a kereskedelem és a beruházások nagyobb mértékben járuljanak hozzá a fenntartható fejlődéshez, többek között foglalkoznia kell olyan területekkel, mint a környezet- és éghajlatbarát termékek és szolgáltatások kereskedelmének megkönnyítése, valamint az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerek, a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, tekintettel a nemzetközileg elismert jogi eszközökre.

               A megállapodásnak olyan kötelezettségvállalásokat is tartalmaznia kell, amelyek előmozdítják a jogszerűen szerzett és fenntarthatóan kiaknázott természeti erőforrások kereskedelmét, különösen a biológiai sokféleséggel, a vadon élő állatokkal és növényekkel, az erdészeti termékekkel és a halászattal kapcsolatban, valamint ki kell térnie a vonatkozó nemzetközi jogi eszközökre és gyakorlatokra. A megállapodásnak továbbá elő kell mozdítania az alacsony kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló fejlődésnek kedvező kereskedelmet.

               A megállapodásnak e rendelkezések tényleges végrehajtására és nyomon követésére alkalmas rendelkezéseket, valamint a Felek között felmerülő bármilyen vita rendezésére irányuló eljárásokat kell tartalmaznia, és rendelkeznie kell a civil társadalom részvételéről.

               Kereskedelem és nemi szempontok

               A megállapodásnak a nemi kérdések kereskedelemmel kapcsolatos szempontjaival foglalkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia. A megállapodásnak el kell ismernie, hogy a nők számára több lehetőséget kell nyújtani, hogy előnyre tegyenek szert a Feleknek a megállapodás révén fokozott kereskedelmi kapcsolataiból származó gazdasági lehetőségekből.

               Energia és nyersanyagok

               A megállapodásnak a kereskedelemmel és a beruházásokkal kapcsolatos energiaügyi és nyersanyag-szempontokkal foglalkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia. A tárgyalásoknak arra kell irányulniuk, hogy nyitott, átlátható, megkülönböztetésmentes és kiszámítható üzleti környezetet biztosítsanak, valamint korlátozzák a versenyellenes gyakorlatokat és kezeljék a helyi tartalomra vonatkozó követelményeket e területeken. A megállapodásnak továbbá olyan szabályokat kell tartalmaznia, amelyek még jobban támogatják és előmozdítják a kereskedelmet és a beruházásokat a megújulóenergia-ágazatban.

               A szabályozás egységessége és átláthatósága

               A megállapodásnak átfogó elveket kell magában foglalnia a szabályozás egységességére és átláthatóságára vonatkozóan az áruk és szolgáltatások eredményes, költséghatékony és jobban összeegyeztethető szabályozásának kidolgozása és végrehajtása érdekében. A megállapodásnak rendelkezéseket kell magában foglalnia többek között arra vonatkozóan, hogy a jelentős szabályozásokról időben konzultáljanak – többek között biztosítsák, hogy az érdekeltek közreműködhessenek a szabályozási javaslatok előkészítésében –, közzétegyék a kereskedelemre és a beruházásokra hatással lévő intézkedéseket, előmozdítsák az információcserét, valamint kiterjesszék az olyan jó szabályozási gyakorlatok alkalmazását, mint például a szabályozás hatásvizsgálata és utólagos értékelése.

               A korrupció elleni küzdelem

               A megállapodásnak olyan különös rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek a kereskedelmet és a beruházásokat érintő korrupciót célozzák és szorítják vissza. E rendelkezéseknek a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos európai és elfogadott nemzetközi normákon és megállapodásokon kell alapulniuk.

               Vitarendezés és közvetítés

               A megállapodásnak olyan kötelező és hatékony államközi vitarendezési mechanizmust kell magában foglalnia, amely gyors eljárást biztosít, különösen a testület összetételére és a testületi eljárások lefolytatására vonatkozóan. A vitarendezési mechanizmusnak átláthatónak, nyitottnak és innovatívnak kell lennie. A megállapodásnak rugalmas és gyors közvetítési mechanizmusra vonatkozó rendelkezéseket kell magában foglalnia.

               Általános kivételek

               A megállapodásnak a WTO-megállapodások vonatkozó cikkei alapján általános kivételeket kell tartalmaznia, többek között a biztonság, a fizetési mérleg, a prudenciális felügyelet és az adózás tekintetében.

               Egyéb területek

               A Bizottság elemzése nyomán, a Kereskedelempolitikai Bizottsággal való előzetes konzultációt követően és az EU-Szerződéseknek megfelelően a megállapodás a kereskedelemmel és a beruházásokkal kapcsolatos olyan egyéb területeket érintő rendelkezéseket foglalhat magában, amelyekre vonatkozóan a Felek a tárgyalások során kölcsönös érdeklődést fejeznek ki.

               IV. Általános intézményi keret

               A megállapodásnak a meglévő eljárásokra és gyakorlatra építve és azokat továbbfejlesztve rendelkezéseket kell tartalmaznia az intézményi struktúrára vonatkozóan.

               A Társulási Tanácsnak meg kell tartania azon szerepét, amelynek értelmében a korszerűsített megállapodás legmagasabb szerveként felelős a megállapodás végrehajtásának általános felügyeletéért. Javasolt, hogy a Tanács üléseinek rendszerességét a Felek közös megegyezése alapján igazítsák ki.

               A Társulási Bizottságnak meg kell tartania azon szerepét, hogy biztosítsa a megállapodás végrehajtását. A megállapodásnak a szinergiák előmozdítása és a nagyobb dinamizmus biztosítása érdekében meg kell határoznia azokat a módokat, amelyek segítségével a Társulási Bizottság hatékonyabban tudja támogatni a Társulási Tanácsot feladatai teljesítésében. Meghatározott kérdések megvitatása érdekében albizottságok és munkacsoportok hozhatók létre.

               A megállapodásnak rendelkeznie kell a megállapodás értelmében létrehozott Társulási Bizottság kereskedelemmel foglalkozó egyedi üléseiről (a továbbiakban: Kereskedelmi Társulási Bizottság) a megállapodás kereskedelemmel és beruházásokkal kapcsolatos rendelkezései végrehajtásának nyomonkövetésére. Adott esetben meghatározott területekkel foglalkozó albizottságokat lehet létrehozni, amelyek a Kereskedelmi Társulási Bizottság keretében működnének. A Kereskedelmi Társulási Bizottságnak jelentést kell tennie a Társulási Tanács felé.

               A Parlamenti Társulási Bizottságnak meg kell tartania szerepét, és az Európai Parlament és a chilei Nemzeti Kongresszus tagjainak parlamentközi együttműködési fórumaként kell szolgálnia.

               Meg kell őrizni az Együttes Tanácsadó Bizottságot, hogy az új megállapodás végrehajtása során képviselje a civil társadalom és a szociális partnerek véleményét.

               V. Általános és záró rendelkezések

               A kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus sérelme nélkül, a megállapodásnak a megállapodásban foglalt kötelezettségek nemteljesítésére vonatkozó rendelkezést kell tartalmaznia, amely magában foglalja a megállapodás részleges vagy teljes felfüggesztését a lényeges elemek megsértése esetén. E megállapodás semmilyen tekintetben nem érinti a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat.

                     (1)

                        HL L 352., 2002.12.30., 1. o.