title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Hollandia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/122

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Hollandia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Hollandia 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/19)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Hollandiát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanekkor az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  A Hollandiára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Hollandia által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a magánszektor nagy adósságállománya és a nagymértékű folyófizetésimérleg-többlet egyensúlyhiányok forrását jelentik és azoknak határokon átnyúló vonzatai vannak.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell állnia az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Hollandiát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  Hollandia 2020. április 28-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 29-én pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (10)

                  Hollandia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (11)

                  A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 1,7 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletre romlik. A többlet 2023-ban várhatóan a GDP 0,0 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 48,6 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan tovább csökken, mégpedig a GDP 46,3 %-ára. Az ezen költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv azonban már nem tűnik reálisnak, és a 2020. évi stabilitási program nem veszi figyelembe a Hollandia által a Covid19-világjárványra válaszul bejelentett intézkedések jelentős részét. A tavaszi költségvetési tájékoztató (7) tartalmazza az aktualizált költségvetési előrejelzéseket. A tavaszi költségvetési tájékoztató alapján az államháztartási egyenleg a tervek szerint 2020-ban a GDP 11,8 %-ának megfelelő hiányra romlik, a GDP-arányos államadósság pedig 2020-ban várhatóan 65,2 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (12)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Hollandia időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év stabilitási program és a tavaszi költségvetési tájékoztató szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,7 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő ágazatoknak nyújtott sürgősségi segély, valamint az önfoglalkoztatóknak és a munkavállalóknak nyújtott jövedelemtámogatás. Emellett Hollandia olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezen intézkedések közé tartoznak a társasági adóra vonatkozó adóhalasztások (a GDP 4,6–5,9 %-a) és a hitelgaranciák (a GDP 1,8 %-a). Összességében a Hollandia által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (13)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Hollandia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,3 %-át, 2021-ben pedig –3,5 %-át teszi ki. A tavaszi költségvetési tájékoztató és a Bizottság előrejelzése közötti 5,5 százalékpontos különbség oka az adóhalasztások eltérő elszámolása (a GDP 4,6–5,9 %-a), mivel ezeket a Bizottság a 2020. tavaszi előrejelzésében 2020-ban nem számolja el bevételcsökkenésként. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 62,1 %-át, 2021-ben pedig a GDP 57,6 %-át.

                  (14)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Hollandia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (15)

                  Az elmúlt években tapasztalt erőteljes növekedést követően a Covid19-világjárvány hirtelen véget vetett Hollandiában a hat egymást követő éven át tartó gazdasági bővülésnek. A holland gazdaságnak az idei évben az ország háború utáni történelmének legnagyobb visszaesésével kell szembesülnie. Ebben az évben – az állami fogyasztás kivételével – várhatóan valamennyi keresleti összetevő számottevő mértékben fog csökkenni, és az előrejelzések szerint a gazdasági tevékenység a második negyedévben lesz a mélyponton. A gazdaság 2021-ben valószínűleg a trendszerű növekedést jóval meghaladó ütemben fog bővülni, ami a gazdasági tevékenység fokozatos normalizálódását, valamint a belső keresletnek és a globális kereskedelemnek a visszafogott szintről való helyreállását tükrözi. A tevékenységi szintek azonban várhatóan a 2019-es szint alatt maradnak. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban várhatóan 5,9 %-ra emelkedik, elsősorban a vállalkozások kötelező bezárása és a gazdasági tevékenység hirtelen általános visszaesése miatt, majd 2021-ben 5,3 %-ra csökken. A foglalkoztatásvédelmi intézkedéseknek, különösen a fenntartható foglalkoztatásra vonatkozó ideiglenes sürgősségi áthidaló intézkedésnek és az önfoglalkoztatóknak nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatásnak hozzá kell járulniuk a munkahelyek elvesztésének mérsékléséhez. Mindazonáltal a munkaerőpiac romlása az elkövetkező hónapokban várhatóan fel fog gyorsulni, mivel a súlyosan érintett ágazatokban működő vállalatok elkerülhetetlenül munkaerőt veszítenek, elsősorban rugalmas és határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező munkavállalókat.

                  (16)

                  A hirtelen gazdasági visszaesésre és egyes ágazatokban a kereslet mélyrepülésére reagálva a kormány átfogó szükséghelyzeti intézkedéscsomagot fogadott el a gazdaság strukturális károsodásának elkerülése érdekében. Ez az erőteljes szakpolitikai válasz a Covid19-válság által leginkább érintett területekre irányul, és a foglalkoztatás védelmére és a háztartások vásárlóerejére, a súlyosan érintett ágazatoknak nyújtott közvetlen pénzügyi hozzájárulásra, valamint a magánszektorba irányuló hiteláramlást támogató adóhalasztásra és hitelgaranciákra összpontosít. Így azt hivatott megakadályozni, hogy az átmeneti likviditási problémák fizetésképtelenséget okozzanak. Az automatikus stabilizátoroknak továbbá elő kell segíteniük a visszaesés mértékének mérséklését. A Központi Bank emellett csökkentette a legnagyobb bankok rendszerszintű tőkepuffereit, és elhalasztja a jelzáloghitelekre vonatkozó kockázati súly alsó határának bevezetésére irányuló intézkedést, ezáltal banki tőkét szabadítva fel, és lehetővé téve a bankok számára, hogy jelentősen bővítsék a háztartásoknak és a vállalkozásoknak nyújtott hitelezést.

                  (17)

                  Az egészségügyi rendszer viszonylag jól teljesít a lakosság általános egészségi állapotához való hozzájárulás és az egészségügyi szolgáltatások igénybevételi lehetőségének biztosítása tekintetében. A Covid19-válságra adott azonnali válasz részeként Hollandia általános népegészségügyi intézkedéseket magában foglaló ellenőrzési stratégiát vezetett be, és testreszabott egészségügyi finanszírozási intézkedéseket fogadott el. Mindazonáltal a Covid19-világjárvány kitörése próbára tette az egészségügyi rendszer rezilienciáját. E tekintetben már korábban is fennálló aggályok kerültek előtérbe. A munkaerő kapacitása szempontjából előnyös lenne a meglévő hiányok kezelése, különösen az ápolókat és az alapellátást illetően. Az adatkormányzás további megerősítésével és az e-egészségügyi eszközök alkalmazásának fokozásával javítani lehetne az egészségügyi rendszerek általános irányítását, valamint azon képességüket, hogy az ellátási folyamat egészében integrált szolgáltatásnyújtást biztosítsanak. A Covid19-világjárvány tehát rávilágított arra, hogy az ilyen strukturális kihívások kezelése révén folytatni kell az egészségügyi rendszer rezilienciájának és válsághelyzetekre való felkészültségének a javítását.

                  (18)

                  Míg 2019-ben és 2020 elején a munkaerőpiac tovább javult és összességében jól teljesített, a Covid19-válság visszavetette a gazdasági növekedést, és emiatt a munkanélküliség várhatóan jelentősen megemelkedik. Számos példa nélküli gazdasági intézkedést hoztak a munkahelyek és a megélhetés védelme, valamint az önfoglalkoztatókra, a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) és a nagyvállalatokra gyakorolt hatás minimalizálása érdekében. A foglalkoztatás megőrzése érdekében azok a munkaadók, akik a Covid19-válság miatt legalább 20 %-os bevételkiesésre számíthatnak, olyan (a forgalomkieséstől függően a vállalati bérjegyzék akár 90 %-áig terjedő) juttatást igényelhetnek, amely lehetővé teszi számukra, hogy három hónapon keresztül kifizessék munkavállalóik bérét, amit további négy hónappal meghosszabbítottak. Az önfoglalkoztatók gyorsított eljáráshoz folyamodhatnak, amely lehetővé teszi számukra, hogy a szociális minimum összegével kiegészítő jövedelemtámogatást igényeljenek, ami három hónapos időszakban – amelyet szintén meghosszabbítottak négy hónappal – segíti őket megélhetési költségeik kifizetésében.

                  (19)

                  A Covid19-válság által a leginkább sújtott személyekre gyakorolt foglalkoztatási és társadalmi hatás enyhítésének a helyreállítási stratégia részét kell képeznie. A foglalkoztatás megőrzését célzó intézkedéscsomag ellenére a kevésbé kedvező munkaerőpiaci helyzetben lévők és/vagy a kiszolgáltatott szociális helyzetben lévők súlyosabb károkat szenvedtek. Nőtt a munkanélküliség, különösen a rugalmas szerződéssel dolgozók, például a fiatalok, a kölcsönzött munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkezők körében. A Covid19-válság rámutatott az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelemhez való hozzáférésével kapcsolatos jelentős kihívásokra is, akik gyakran nem rendelkeznek megfelelő szintű betegség-, rokkantsági, munkanélküliségi és öregségi biztosítással (vagy egyáltalán semmilyen biztosítással).

                  (20)

                  Rendkívül fontos a vállalkozásoknak kölcsönök és garanciák révén nyújtott likviditási támogatás, különös tekintettel a kkv-kra. A likviditási támogatás vállalkozásoknak történő elosztását a közvetítőknek hatékonyan és gyorsan kell végrehajtaniuk, az érintett vállalkozások rezilienciájának fenntartása mellett. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele, valamint a hatóságok részéről történő szerződés szerinti kifizetések felgyorsítása szintén segíthet a kkv-k pénzforgalmának javításában. Az újonnan alapított induló és növekvő innovatív vállalkozásoknak különleges támogatásra lehet szükségük, például az állami intézmények részesedése és a kockázatitőke-alapok arra való ösztönzése formájában, hogy növeljék befektetéseiket ezekben a vállalkozásokban. Ez segíthet elkerülni a stratégiailag fontos európai vállalkozások kényszerkiárusítását. Lehetőség szerint és a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatását célzó állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretben (8) meghatározott feltételek mellett a sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-támogatást minden vállalkozás (9) számára biztosítani kell, nem csak azok számára, amelyek megfelelnek a kkv-kra vonatkozó bizottsági fogalommeghatározásnak. Folytatni kell az arra irányuló erőfeszítéseket is, hogy az egyének és a vállalkozások hatékony digitális közszolgáltatásokat vehessenek igénybe.

                  (21)

                  A gazdasági helyreállítás elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások előmozdítása, többek között releváns reformok révén. A célzott szakpolitikai intézkedések, többek között az olyan ágazatokba történő beruházások, amelyek a legnagyobb eséllyel képesek fokozni a gazdaság egészének potenciális növekedését, segíthetnek a jelenlegi Covid19-válság által súlyosbított kihívások kezelésében. Különösen a kiemelt küldetésközpontú ágazatokba és az innovációs politikába (10) ágyazott kutatás-fejlesztési beruházások, valamint a humántőke-beruházások segíthetnek a termelékenység hosszú távú növekedésének támogatásában és az erős innovációs kapacitás fenntartásában. Ez a helyzet jellemző különösen az induló és a növekvő innovatív vállalkozások, valamint az innovatív kkv-k esetében, amelyek döntő fontosságúak a versenyképesség és a munkahelyteremtés fokozása szempontjából. A Hollandia éghajlatváltozási megállapodásában és nemzeti energia- és klímatervében szereplő, az éghajlatváltozás kezelésére és az energetikai átállás előmozdítására irányuló kezdeményezésekbe való beruházás jelentős mértékben hozzájárulhat a tágabb társadalmi céloknak, így például a fenntartható és erőforrás-hatékony gazdasági növekedés biztosítása szükségességének az eléréséhez. Végül a jelenlegi lakáshiány enyhítése érdekében új lakásokba kell beruházni. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Hollandiában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Hollandia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (22)

                  A technikai és digitális készségek, valamint a képzett szakemberek alapvető fontosságúak a holland gazdaság innovációs kapacitása, valamint a fenntartható és inkluzív termelékenységnövelés szempontjából. Az alapvető és/vagy digitális készségekbe, valamint az oktatásba és képzésbe – többek között a mindenki számára elérhető továbbképzési és átképzési lehetőségekbe – való beruházás továbbra is alapvető fontosságú a munkaerőpiacra való belépés javítása érdekében, különösen a munkaerőpiac peremén lévők (köztük a migráns háttérrel rendelkezők és a fogyatékossággal élő személyek) foglalkoztathatóságának megerősítéséhez, az esélyegyenlőség és az aktív befogadás előmozdítása mellett.

                  (23)

                  Jóllehet Hollandia a korábban elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtása révén lépéseket tett az agresszív adótervezés visszafogására, a Hollandián keresztül megvalósuló osztalék-, jogdíj- és kamatfizetések magas szintje azt sugallja, hogy egyes vállalatok agresszív adótervezést alkalmazva kihasználják az ország adózási szabályait. A közvetlen külföldi tőkebefektetések állományának tulajdonosai döntő többségben különleges célú gazdasági egységek. A külföldre (azaz az Unióban rezidens adóalanyok által harmadik országban rezidens adóalanyok számára) utalt jogdíj- és kamatfizetésekre vonatkozó forrásadók hiánya miatt e kifizetések teljes mértékben adózatlanok maradhatnak, amennyiben a kedvezményezett joghatóságában sem adókötelesek. A visszaélés vagy alacsony adómértéket alkalmazó joghatóságoknak vagy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékén szereplő joghatóságoknak tett kifizetések esetén a jogdíj- és kamatfizetésekre kivetett feltételes forrásadókra vonatkozó, újonnan elfogadott és 2021. január 1-jétől végrehajtandó reform előrelépést jelent az agresszív adótervezés visszafogása felé. A reform hatékonyságát szorosan nyomon kell követni.

                  (24)

                  A közelmúltban számos holland pénzügyi intézmény volt érintett pénzmosási ügyekben. Ezek az esetek rávilágítanak arra, hogy a közelmúltbeli erőfeszítések ellenére tovább kell erősíteni a pénzügyi intézmények felügyeletét, valamint ki kell vizsgálni és büntetőeljárás alá kell vonni a pénzmosási ügyeket. A pénzügyi szektoron kívül a holland gazdaság közvetlen külföldi tőkebefektetések iránti nyitottsága és az ország összetett jogi struktúrája szintén jelentős pénzmosási kockázatot jelent. A bizalmi vagyonkezelési tevékenységet végző, illetve társasági szolgáltatók és adótanácsadók szokatlan ügyleteinek alacsony szintű bejelentése és azok magas kockázati kitettsége közötti összhang hiánya arányos felügyeletet tesz szükségessé. Tekintettel az összetett jogi struktúrák kiterjedt jelenlétére, a tényleges tulajdonosok nyilvántartásának megfelelő működése kulcsfontosságú az ilyen jogi személyekkel való visszaélések elkerüléséhez, de a nyilvántartást még nem hozták létre.

                  (25)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (26)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Hollandia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (27)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Mivel Hollandia pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (28)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Hollandia gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Hollandiának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Hollandia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (29)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (11) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (30)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat a 3. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Hollandia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között az egészségügyi dolgozók jelenlegi hiányának kezelése és a megfelelő e-egészségügyi eszközök alkalmazásának kiterjesztése révén.

                  2.

                  Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatási és társadalmi hatásait, továbbá mozdítsa elő az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelmét.

                  3.

                  Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a digitális készségek fejlesztését, a fenntartható infrastruktúrát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a küldetésorientált kutatást és innovációt.

                  4.

                  Mindenekelőtt az elfogadott intézkedések végrehajtása és hatékonyságának biztosítása révén tegyen lépéseket az adórendszer azon jellemzőinek teljeskörű kezelése érdekében, amelyek – különösen a külföldre irányuló kifizetések tekintetében – megkönnyítik az agresszív adótervezést. Biztosítsa a pénzmosás elleni keretrendszer hatékony felügyeletét és érvényre juttatását.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 112. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  2020. évi költségvetési tájékoztató (Voorjaarsnota 2020), amelyet Wopke Hoekstra pénzügyminiszter 2020. április 25-én felülvizsgálat céljából benyújtott a Képviselőháznak.

         (8)  HL C 91I., 2020.3.20., 1. o.

         (9)  Ideértve a versenyképes üzleti modellekkel rendelkező, de a Covid19-világjárvány miatt a pénzforgalom visszaesését tapasztaló induló és növekvő innovatív vállalkozásokat is.

         (10)  Ezen új szakpolitikai megközelítés célja, hogy tovább fokozza a K+F-re irányuló beruházásokat a kulcsfontosságú társadalmi kihívásokkal kapcsolatos hosszú távú célok elérése érdekében, amelyek négy „küldetésből” tevődnek össze: i. energetikai átalakulás és fenntarthatóság; ii. mezőgazdaság, víz és élelmiszer; iii. egészségügy és ellátás; valamint iv. biztonság. A politikát kiemelt prioritásnak tekintik a versenyképesség erősítése és a társadalmi kihívások kezelése szempontjából (Gazdasági Minisztérium (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Hága).

         (11)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Ausztria 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/129

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Ausztria 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/20)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Ausztriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  Az Ausztriára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Ausztria által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy robusztus válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni mindenekelőtt az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Ausztriát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat, mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmusra támaszkodó régiókban. Ez Ausztrián belül a regionális egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Ausztria 2020. április 14-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Ausztria jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A technikailag aktualizált 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,7 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,0 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 1,9 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 70,4 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 81,4 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Ausztria időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 5,0 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott sürgősségi segély és a csökkentett munkaidős foglalkoztatás. Emellett Ausztria olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 5,0 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az említett intézkedések közé tartoznak a személyi jövedelemadóra és a társasági adóra vonatkozó adóhalasztások (a GDP 2,6 %-a), valamint a hitelgaranciák (a GDP 2,4 %-a). Összességében az Ausztria által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Ausztria államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,1 %-át, 2021-ben pedig a GDP –1,9 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 78,8 %-át, 2021-ben pedig a GDP 75,8 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Ausztria a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  Az osztrák kormány példa nélküli intézkedéseket hozott a Covid19-vírus terjedésének megfékezésére. Szigorú karanténintézkedéseket és a közösségi távolságtartást előíró szabályokat vezetett be, továbbá jelentős forrásokat bocsátott az egészségügyi rendszer rendelkezésére felszerelések és eszközök vásárlása, a laboratóriumi kapacitás megerősítése és a személyzet létszámának növelése céljából. Az egészségügyi alapellátás rendkívüli nyomás alá került a távkonzultációk és az orvosi vizsgálatok iránti igény, valamint az otthoni látogatással kapcsolatos kérések példátlan megugrása miatt. A Covid19-járvány hirtelen kitörése súlyosan érintette Ausztria gazdaságát. A járvány megfékezésére irányuló nemzeti és nemzetközi intézkedések egyaránt sújtották a keresleti és a kínálati oldalt, és általános visszaesést eredményeztek. A GDP ezért az előrejelzés szerint 2020-ban 5,5 %-kal csökken, ami nagyobb visszaesés a 2008–2009-es gazdasági és pénzügyi válság idején mértnél. Tekintettel arra, hogy az új fertőzések száma viszonylag gyorsan csökkent, Ausztria egyike volt azon tagállamoknak, amelyek elsőként jelentették be a járvány megfékezésére irányuló intézkedések lazítását, április közepétől kezdődően. A hosszú távú gazdasági károk elkerülése, továbbá a válság foglalkoztatási és szociális hatásainak enyhítése érdekében a kormány (megközelítőleg a GDP 10 %-át kitevő) átfogó intézkedéscsomagot fogadott el az osztrák gazdaság támogatására. A csomag része a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (Kurzarbeit), amely lehetővé teszi a munkaórák számának átlagosan akár 90 %-os csökkentését egy adott időszakban, miközben a munkáltatóknak megtérítik a munkavállaló utolsó nettó jövedelmének 80–90 %-át, az utolsó bruttó jövedelem függvényében. A vállalkozásokra és az önfoglalkoztatókra vonatkozó átfogó intézkedéscsomag célja az átmeneti likviditási problémák elhárítása, továbbá közvetlen támogatást nyújt elsősorban a súlyosan érintett vállalkozásoknak és ágazatoknak, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k). Az intézkedések közé tartoznak a transzferek, valamint a hitelek, garanciák, tőkeinjekció és adóhalasztás formájában nyújtott likviditási támogatás. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját.

                  (17)

                  Az osztrák egészségügyi rendszer eddig sikeresen kezelte a Covid19-világjárványt. Az alapellátás és a járóbeteg-szakellátás keretében nyújtott szolgáltatásoknak az egészségfejlesztést és a betegségmegelőzést előtérbe helyező bővítése elősegítené a lakosság egészségének további javulását. A szolgáltatások magas színvonalának megőrzése mellett hatékonyabb közbeszerzés és generikus gyógyszerek révén növelhető lenne a költséghatékonyság. Ezenkívül Ausztria tartós ápolási-gondozási rendszere olyan strukturális és költségvetési kihívásokkal néz szembe, amelyekre eddig nem fordítottak elegendő figyelmet. A rendszer viszonylag magas színvonalú szolgáltatásokat nyújt, azonban problémát jelent a személyzet létszáma, amit a jelenlegi válság még érzékelhetőbbé és nyilvánvalóbbá tett. A tartós ápolási-gondozási ágazat nagymértékben függ a más tagállamokból érkező munkavállalók által nyújtott szolgáltatástól, ami rámutat arra, hogy biztosítani kell a határt átlépő munkavállalók szabad mozgását. Továbbá a megfelelő díjazás vonzóbbá tehetné az ápolói szakmát.

                  (18)

                  Az adópolitika fontos szerepet játszik a háztartások és a vállalkozások támogatásában a Covid19-járvány megfékezésére irányuló intézkedések idején, és a Covid19-válságot követően kulcsfontosságú lesz a gazdasági helyreállítás előmozdításában. Ausztria adószerkezetét a munkára nehezedő jelentős adóteher jellemzi, míg nagymértékben kihasználatlan a vagyon- és a környezetvédelmi adókban rejlő bevételi potenciál, a fogyasztási adókat pedig hatékonyabbá lehetne tenni. Adóreformokkal elő lehetne segíteni, hogy az adószerkezetben nagyobb hangsúlyt kapjanak olyan források, amelyek kevésbé károsak az inkluzív és fenntartható növekedésre nézve, és szilárd alapot nyújtanak a helyreállításhoz. Konkrétan az alkoholra és a dohányra, a szennyezésre és az erőforrásfogyasztásra kivetett adók nem kielégítő alkalmazása kihasználatlan terelő hatást és bevételi potenciált eredményez. Az energiaadóztatás egyenetlen, de általában alacsony szintje aláássa azt a hatékonyságot és eredményességet, amellyel szakpolitikai eszközként rendelkeznie kell a környezetbarát fogyasztás ösztönzéséhez. Nevezetesen a szén-dioxid-kibocsátás következetes adóztatása versenyképesebbé tenné az éghajlatbarát energiaforrásokat, és költségvetési mozgásteret teremtene a torzítóbb hatású adók csökkentéséhez. A szén-dioxid-kibocsátáshoz kapcsolódó magasabb energiaadók elősegítenék a szennyezés társadalmi költségeinek internalizálását, a fogyasztókat arra sarkallnák, hogy nagyobb mértékben támaszkodjanak megújuló energiaforrásokra, a befektetőket pedig arra ösztönöznék, hogy éghajlatbarát technológiákba fektessenek be. Végezetül, a vagyonnal kapcsolatos adók szélesebb körű használata igazságosabbá tenné az adórendszert, különös tekintettel arra, hogy Ausztriában tartósan nagyok a vagyoni egyenlőtlenségek. E tekintetben a rendszeres ingatlan- és örökösödési adók viszonylag növekedésbarátnak és progresszívnek bizonyultak, és nem hagyhatók figyelmen kívül az államháztartás helyreállításához szükséges adóbevételek generálása során.

                  (19)

                  Bár Ausztria jól teljesített a szociális jogok európai pilléréhez kapcsolódó szociális eredménytáblában, a lefedettség hiányosságai azt eredményezhetik, hogy a veszélyeztetett csoportok esetében nem valósul meg a jövedelem védelme a Covid19-válságban, ami további intézkedéseket tehet szükségessé. Amellett, hogy nő az ifjúsági munkanélküliség, a munkanélküliek, a tartósan munkanélküli személyek, az atipikus foglalkoztatási formában dolgozók és a külföldön született személyek különösen ki vannak téve a szegénység kockázatának. Továbbra is döntő fontosságúak az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit és a továbbképzést biztosító aktív munkaerőpiaci intézkedések. A hátrányos helyzetű diákokat, köztük a fogyatékossággal élő tanulókat különösen sújtják az olyan körülmények, amelyek szükségessé teszik a távoktatást. Míg a 15 év alatti tanulók mintegy 10 %-ának nincs hozzáférése a virtuális tanulási környezethez, az osztrák kormány a Covid19-válságra adott válaszként enyhítő intézkedéseket hozott, amelyek keretében számítógépekkel látta el a veszélyeztetett tanulókat. Fennáll azonban a veszélye annak, hogy az iskolai végzettség terén már meglévő, társadalmi-gazdasági és migráns háttérrel összefüggő egyenlőtlenségek felerősödnek. Egy olyan helyreállítási stratégia, amely javítja a hozzáférést az inkluzív, minőségi kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz (ami bizonyítottan csökkenti a társadalmi hátrányokat), közép- és hosszú távon társadalmi-gazdasági előnyökkel járna, és lehetőséget biztosítana a nőknek a munkaerőpiachoz való teljeskörű hozzáférésre. A nők általános foglalkoztatási rátája magas volt a válság előtt, ám közel a felük részmunkaidőben dolgozott (ami az iskolák és a gyermekgondozási létesítmények rövid nyitvatartási idejének tudható be), és ez a nemek közötti jelentős, kiigazítatlan bérkülönbséghez vezetett.

                  (20)

                  A súlyosan érintett vállalkozások megsegítésére, az üzleti környezet megóvására és a fizetésképtelenség elkerülésére irányuló Covid19-támogatási intézkedések hatékonysága attól függ, hogy a hatóságok és a közvetítők mennyire gyorsan és bürokráciamentesen tudják azokat végrehajtani. Az induló és a növekvő innovatív vállalkozásoknak egyedi támogatásra lehet szükségük, például a közintézmények által tőkerészesedés vásárlása formájában, valamint a kockázatitőke-alapokra irányuló olyan ösztönzők formájában, amelyek nyomán azok többet fektetnének be az ilyen vállalkozásokba. Ennek célja nemcsak a helyreállítás szempontjából létfontosságú vállalkozások megerősítése, hanem a stratégiailag fontos európai vállalkozások kényszerkiárusításának elkerülése is. A súlyosan érintett vállalkozásoknak, különösen a kisebbeknek, a pénzügyi támogatás mellett támogató üzleti környezetre is szükségük van. Az adminisztratív terhek és a részletes szabályozás olyan költségekkel járnak, amelyeket a vállalkozások jelenleg a legkevésbé sem tudnak viselni. A szükségtelen terhek csökkentése és a hatékony digitális közszolgáltatások biztosítása hatékony módja annak, hogy a vállalkozásokat azonnali, kézzelfogható segítségben részesítsék anélkül, hogy ez terhelné az adófizetőket. A fizetésképtelenségi keretrendszert a megelőzésre kell irányítani, ugyanakkor biztosítania kell a gyors felszámolást, és lehetővé kell tennie a „második esélyt”. Az olyan vitarendezési hálózatoknak, mint például a SOLVIT, amelyek segítséget nyújtanak a vállalkozásoknak a belső piacot érintő zavarok idején, megfelelő erőforrásokra van szükségük.

                  (21)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ilyen beruházások akkor lesznek a legeredményesebbek, ha az innovációra, a digitalizációra és a zöld átállásra összpontosítanak annak érdekében, hogy nőjön a termelékenység és biztosítva legyen a fenntartható versenyképesség. Ausztria kutatás-fejlesztési (K+F) intenzitása az Unióban az egyik legmagasabb, azonban az ország az innovációs eredmények tekintetében lemaradt a vezető innovátorok mögött. Tekintettel arra, hogy számos vállalkozás kutatási költségvetésére nagy nyomás nehezedik, most annál is inkább fontos, hogy Ausztria K+F erőfeszítései kiváló tudományos eredményekben és élvonalbeli innovációban öltsenek testet, továbbá fenn kell tartani az alap- és az alkalmazott kutatásra irányuló közberuházásokat, és biztosítani kell a tőkefinanszírozást a növekvő innovatív vállalkozások számára. A digitalizáció továbbra is alapvető fontosságú lesz a gazdaság megnyitásában és a Covid19-járvány miatt hozott korlátozó intézkedések megszüntetését követően az „új normalitásra” való felkészülésben. A termelékenységnövekedés tekintetében szűk keresztmetszetet jelent a digitális technológiák és üzleti modellek alacsony szintű elterjedtsége a kisebb vállalkozások körében. Míg az osztrákok digitális készségei általában az uniós átlag felett vannak, a számítástechnikai végzettséget szerző hallgatók száma nem elegendő az összes rendelkezésre álló álláshely betöltéséhez. Annak érdekében, hogy magasabb szintre kerüljön például az e-kereskedelem, a távmunka és az e-kormányzat, többet kell beruházni az infrastruktúrába (többek között az 5G és a vidéki széles sávú hálózat terén), a berendezésekbe és a készségekbe.

                  (22)

                  Ausztria klímasemleges gazdaságra történő átállásához hosszú időn keresztül jelentős magán- és közberuházásokra lesz szükség. Ausztria nemzeti energia- és klímaterve jelentős kihívásokat azonosít az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó, 2030-ig megvalósítandó céljának elérése terén. Az erőforrás-termelékenység javítása a jövőbeli növekedés egyik fő hajtóereje, és egyben minimalizálja a környezeti hatásokat. A közlekedéssel kapcsolatos kibocsátások csökkentése döntő fontosságú a levegőminőségi előírások és az éghajlat-politikai célok teljesítéséhez. A zöld átállást támogató új beruházások előreütemezése és megvalósítása elősegíti majd az új zöld munkahelyek teremtését és a gazdaság újraindítását a Covid19-válságkezelési üzemmódból való kilépéskor. Az ökoinnovációs beruházások maguk után vonnák a termelékenység növekedését, és egyúttal csökkentenék Ausztria ökológiai lábnyomát. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Ausztriában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Ausztria a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (23)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (24)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Ausztria hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (25)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Ausztria pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (26)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Ausztria gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ausztriának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Ausztria fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (27)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Ausztria 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer rezilienciáját a népegészségügy és az alapellátás erősítése révén.

                  2.

                  Biztosítson esélyegyenlőséget az oktatásban és a digitális tanulás elterjedésében.

                  3.

                  Biztosítsa a likviditási és támogatási intézkedések hatékony végrehajtását, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, és csökkentse az adminisztratív és szabályozási terheket. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt az alap- és az alkalmazott kutatást, továbbá az innovációt, a fenntartható közlekedést, valamint a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást.

                  4.

                  Tegye hatékonyabbá és támogatóbbá adószerkezetét az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Lengyelország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/135

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Lengyelország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/21)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Lengyelországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Lengyelország által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Lengyelországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ez Lengyelországon belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Lengyelország 2020. április 29-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Lengyelország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Lengyelországnak biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (7) 2019-ben ne haladja meg a 4,2 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében azonban a Lengyelországra vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

                  (13)

                  A 2020. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,7 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 8,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 46,0 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság 2020-ban várhatóan 55,2 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (14)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Lengyelország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 3,2 %-át teszik ki, és közéjük tartoznak többek között az önfoglalkoztatók és az atipikus munkaszerződéssel foglalkoztatottak számára nyújtott támogatások, a vállalkozások társadalombiztosítási járulékfizetés alóli mentesítése (ezeket az állam fizeti), valamint bértámogatás nyújtása egyes vállalkozásoknak. Emellett Lengyelország olyan intézkedéseket jelentett be – például a vállalkozásoknak nyújtott hitelgaranciákat –, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A konvergenciaprogramban előírt költségvetési intézkedések költségvetési hatása főleg a vállalkozásoknak nyújtott hitelek kezelése miatt tér el a várakozásoktól. A hatóságok bejelentéseivel összhangban a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése azon a feltételezésen alapul, hogy a GDP körülbelül 2,75 százalékpontjának megfelelő mértékben hiteleket támogatásokká alakítanak át, és így 2020-ban kiadásként számolják el őket. Összességében a Lengyelország által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (15)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Lengyelország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –9,5 %-át, 2021-ben pedig a GDP –3,8 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (16)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Lengyelország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (17)

                  A Covid19-járvány Lengyelországot új társadalmi és gazdasági helyzetbe sodorta. 2020-ban recesszió várható, amire már közel három évtized óta nem volt példa. A kormány által szolgáltatott adatok szerint a világjárvány viszonylag csekély hatást gyakorolt a lakosság egészségére, többek között az olyan példa nélküli intézkedések korai elfogadásának köszönhetően, mint a szigorú karantén és a közösségi távolságtartás. Eddig a szolgáltatási ágazatban (beleértve a közlekedést, a kis- és nagykereskedelmet, valamint a szabadidős tevékenységeket) és a feldolgozóiparban jelentkeztek a legkedvezőtlenebb következmények az ellátási láncok megszakadása miatt. A kormány a bevezetett korlátozások gazdasági hatásainak ellensúlyozása érdekében életbe léptetett egy (hiánynövelő, illetve likviditási intézkedéseket ötvöző) olyan intézkedéscsomagot, amely Lengyelország GDP-jének mintegy 9 %-át teszi ki, és magában foglal uniós finanszírozást is. Ezt a Lengyel Nemzeti Bank likviditásnyújtási intézkedései is támogatják. A kormány által nyújtott támogatás a gazdaság rövid távú stabilizálására összpontosít a munkavállalók jövedelemtámogatása, a bevételcsökkenéssel szembesülő vállalkozások finanszírozása, az egészségügyi ágazat rezilienciájának és reagálóképességének javítása, valamint a pénzügyi rendszer megerősítése révén. Tartalmaz továbbá egy olyan beruházási programot is, amely középtávon támogatja a gazdasági fellendülést. A nyilvánosság részéről jelentős igény van szakpolitikai válaszlépésekre, többek között a társadalombiztosítási járulékfizetés alóli mentesítésre, a tevékenységüket felfüggesztő vállalkozások munkavállalóinak nyújtott juttatásokra, valamint a mikrovállalkozások számára hozzáférhető hitelekre. A Covid19-világjárvány 2020-ban várhatóan 4,3 %-kal járul hozzá a GDP csökkenéséhez, amit 2021-ben 4,1 %-os fellendülés követ.

                  (18)

                  A Covid19-világjárvány példa nélküli intézkedések bevezetését tette szükségessé az egészségügyi rendszerben. Jelentős kiadások történtek, például az egészségügyi felszerelések és eszközök beszerzése, a kórházi és laboratóriumi kapacitás növelése, valamint a személyzeti kapacitás megerősítése terén. További források elkülönítésére van szükség az elhalasztott vagy átirányított egyéb egészségügyi szolgáltatások és beruházások kompenzálására is. A Covid19-járvány előtt, 2018-ban az egészségügyi rendszerre fordított közkiadások a GDP 4,8 %-át tették ki, elmaradva a GDP 7 %-át kitevő uniós átlagtól. Ez az optimálistól elmaradó forráselosztással együtt akadályozza az egészségügyi rendszer működését és az igénybevételének lehetőségeit. 2018-ban a lengyel lakosság 4,2 %-a számolt be az orvosi vizsgálatokkal kapcsolatos kielégítetlen szükségletekről, ami lényegesen magasabb, mint az uniós szintű 2 %. A gyakorló orvosok és ápolók népességhez viszonyított aránya még mindig a legalacsonyabbak között van az Unióban, és az egészségügyi dolgozók eloszlása egyenetlen az országon belül. Továbbra sem eléggé fejlett a népegészségügy, az e-egészségügy és az alapellátás, amelyek elengedhetetlenek a megelőzés és a hozzáférés javításához, valamint ahhoz, hogy a rendszer rezilienssé váljon a jövőbeli kihívásokkal szemben. A világjárvány hatással volt a tartós ápolási-gondozási létesítményekre, ahol sok lakó a magas kockázatú csoportba tartozik.

                  (19)

                  A Covid19-világjárvány jelentős hatást fog gyakorolni a munkaerőpiacra, visszafordítva a munkanélküliség elmúlt években tapasztalt csökkenését. A munkanélküliségi ráta a várakozások szerint a 2019. évi 3,3 %-ról 2020-ban körülbelül 7,5 %-ra fog növekedni, majd 2021-ben kismértékben mérséklődik 5,3 %-ra. Ez a rövid távú hatás azzal a veszéllyel jár, hogy középtávon strukturálisabbá válik, különösen a veszélyeztetett csoportok esetében. Az ideiglenes csökkentett munkaidős foglalkoztatás hatékony eszköz lehet a munkahelyek megőrzésére, amennyiben a vállalkozások kellő ösztönzést kapnak e lehetőség igénybevételére. Ugyanakkor a Covid19-válságot megelőző kedvező fejlemények ellenére egyes csoportok – különösen a nők, az alacsony képzettségűek, az idősek, a fogyatékossággal élő személyek és gondozóik – munkaerőpiaci részvétele alacsony maradt. A nem uniós országokból érkező migráció segített enyhíteni a munkaerőhiányt, de a határellenőrzési korlátozások miatt valószínűleg nehezen lenne megvalósítható a migráns munkavállalók folyamatos beáramlása. A rugalmas munkafeltételek – köztük a távmunka és a rugalmas munkarend – bővítése, különösen az állandó foglalkoztatási formák esetében, ezért segíthet a válságra való reagálásban, valamint támogatást nyújthat ahhoz, hogy az alacsonyabb aktivitási rátával rendelkező csoportok állandó munkát találjanak. Ez a jövőbeli visszaesések esetén is javítaná a munkaerőpiac rezilienciáját.

                  (20)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi hatásainak enyhítése, a társadalmi kohézió fenntartása és a gazdasági fellendülés támogatása érdekében jelentős biztonsági hálókra van szükség. Az elmúlt években Lengyelország széles körű szociálistranszfer-programot indított, amely magában foglalja a minden gyermek után járó ellátást és a nyugdíjasoknak évente fizetendő egyszeri kiegészítő juttatást, évente a GDP mintegy 2,5 %-át meghaladó összegben. Ezek az intézkedések teret hagynak a célzottabb szociális védelmi intézkedéseknek. Ugyanakkor a legalacsonyabb jövedelműekre csak kevéssé terjednek ki a szociális ellátások. A háztartási költségvetési felmérés szerint 2019-ben a mélyszegénység a legnagyobb mértékben a (nyugdíjaktól és rokkantsági nyugdíjaktól eltérő) juttatásokból élő személyek vagy családok körében nőtt, ami a társadalombiztosítási rendszer gyengeségeit mutatja. Ezen túlmenően a munkaszerződések nem minden típusa biztosít hozzáférést a szociális védelem egyes formáihoz, például a megfelelő munkanélküli-ellátáshoz, az anyasági ellátáshoz, valamint a betegségi, illetve rokkantsági ellátáshoz. Ez kiszolgáltatottabbá tesz egyes, a szükséghelyzeti intézkedések által érintett munkavállalókat, és a szegénység veszélyének teszi ki őket. Emellett a minimumjövedelmi ellátások szintje az uniós átlag alatt van.

                  (21)

                  A tanórák hirtelen felfüggesztése az oktatás minden szintjén kihívást jelentett az oktatási rendszer számára a távoktatás biztosítása szempontjából. Az egyenlőtlenségek növekedésének megelőzése érdekében elengedhetetlen annak biztosítása, hogy minden tanuló – különösen a hátrányos helyzetűek – hozzáférhessen a távoktatáshoz. 2018-ban azonban közel 330 000 diák lakott olyan háztartásban, ahol nem volt internet-hozzáféréssel rendelkező számítógép. A tanárok jelentős része nem rendelkezik a digitális oktatáshoz szükséges készségekkel. Ugyanakkor sok szülőnek nehézséget okoz a digitális tanulás és az otthoni oktatás támogatása. Az iskolák és a tanárok digitális infrastruktúrával és online oktatási anyagokkal való ellátására irányuló intézkedések folytatása kezelné az említett problémák némelyikét, és biztosítaná a minőséget. A Covid19-válság rávilágít a digitális készségek elsajátításával kapcsolatos általános strukturális kihívásra, mivel a felnőtt lakosság közel fele nem rendelkezik a digitális alapkészségekkel, és általában a felnőttek oktatásban való részvétele jelentősen elmarad az uniós átlagtól. A szakképzés terén a közelmúltban végrehajtott reformok nem ösztönözték kellő mértékben a munkáltatókat a részvételre, és a munkaalapú képzés továbbra is kihasználatlan. Az egyre fokozódó tanárhiány azt mutatja, hogy növelni kell a tanári szakma vonzerejét.

                  (22)

                  A Covid19-járvány súlyosan érintette a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a mikrovállalkozások munkakörülményeit. A távmunka feltételeinek biztosítása kihívást jelent, és a lengyel vállalkozásoknak csak egytizede eléggé digitalizált ahhoz, hogy gyorsan alkalmazkodni tudjon az új feltételekhez. A kkv-k digitalizálásának egyik fő akadálya a digitális jártasság alacsony szintje a tulajdonosok, a vezetők és az alkalmazottak körében. A digitális technológiák közigazgatásban való használata kulcsfontosságú a kormányzati szolgáltatások biztosításához, valamint a válság nyomon követéséhez és kezeléséhez szükséges intézkedések irányításához. Emellett a hatékony digitális közszolgáltatások a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek csökkenéséhez vezetnek, ami döntő fontosságú lehet a helyreállítás szakaszában.

                  (23)

                  A Covid19-válság hatásainak enyhítése érdekében a lengyel kormány garanciák, hitelek és feltételes támogatások formájában jelentős likviditási támogatást nyújtott az érintett vállalkozásoknak, különös tekintettel a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra. A kormányzati intézkedéseket a Lengyel Nemzeti Bank támogatja, többek között a másodlagos piacon végrehajtott államkötvény-vásárlási program és a kamatlábak jelentős csökkentése révén. Az említett intézkedések hatékony és gyors végrehajtása, valamint a közvetítők általi hatékony továbbítása elengedhetetlen ahhoz, hogy az üzleti szektor segítséget kapjon tevékenysége folytatásához és a fellendülés megkönnyítéséhez. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját, és nyomon kell követni a pénzügyi rendszer stabilitását. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele és a hatóságok részéről történő szerződés szerinti kifizetések felgyorsítása szintén segít az érintett vállalkozások pénzforgalmának javításában.

                  (24)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A lengyel gazdaság szén-dioxid-intenzív, és a levegőminőség a legrosszabbak között van az Unióban, ami komoly környezetvédelmi és egészségügyi aggályokat vet fel. Ezért alapvető fontosságú, hogy az európai zöld megállapodással és a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervvel összhangban ambiciózus intézkedéseket tervezzenek és fogadjanak el a tiszta energiára való, kellő időben történő átállás érdekében. Bár Lengyelországban az optikai hálózatok telepítettsége meghaladja az uniós átlagot, és az elmúlt években jelentős előrelépés történt az ultragyors és mobil széles sávú hálózatok elterjedése terén, Lengyelország még mindig messze van a vállalt összekapcsoltsági céljaitól. A fellendülést tovább lehetne támogatni a fenntartható közlekedési infrastruktúrába történő jelentős beruházásokkal, amelyek célja a peremterületek és a gazdasági tevékenység központjai közötti összeköttetések javítása. Lengyelország a hosszú távon fenntartható gazdasági növekedés és versenyképesség biztosítása érdekében egyre nagyobb mértékben fog támaszkodni a tudományra és az innovációra. A kutatás-fejlesztésre fordított általános kiadások GDP-hez viszonyított szintje továbbra is az uniós átlag alatt marad, és annak ellenére, hogy az ország innovációs ökoszisztémájára vonatkozó szakpolitikai kombinációjában számos területen látható előrelépés történt, a tudomány és a vállalkozások közötti együttműködés változatlanul az egyik fő akadálya Lengyelországban az innováció erősítésének. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Lengyelországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Lengyelország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az Alapot.

                  (25)

                  A stabil és kiszámítható üzleti környezet és a barátságos beruházási légkör fontos szerepet játszik a világjárványt követő gazdasági helyreállításban. E tekintetben alapvető fontosságú az igazságszolgáltatási rendszer függetlensége, hatékonysága és minősége. A jogbiztonság, beleértve a független igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a szabályozási politikák és intézmények minőségébe és kiszámíthatóságába vetett bizalom szintén kulcsfontosságú tényező a belső piac működése és Lengyelország európai ellátási láncokban elfoglalt pozíciójának megőrzése szempontjából a világjárványt követő helyzetben. A lengyelországi jogállamisággal kapcsolatban a Bizottság által felvetett, régóta fennálló aggályok mellett – amelyek közül többre már az Európai Unió Bíróságának ítéletei is kitértek –, a közelmúlt fejleményei újabb aggályokat vetnek fel a lengyel és az uniós jogrend működését illetően.

                  (26)

                  A stabil és megbízható szabályozási környezet a gazdasági növekedés és a magánberuházások fenntartásának alapja. A nyilvános, illetve a szociális partnerekkel folytatott megfelelő konzultációk hiánya káros hatással van az üzleti környezet stabilitására és megbízhatóságára, valamint a jogszabályok minőségére. A Miniszterek Tanácsa által beterjesztett törvényjavaslatok esetében kötelezővé vált a nyilvános konzultáció, de erre vagy nem kerül sor, vagy nem kötelező az olyan javaslatoknál, amelyek esetében alternatív megoldásokat – például a parlamenti képviselők általi benyújtást – alkalmaznak. Ez a következetlenség tovább rontja a megszülető jogszabályok minőségét. Emellett romlott a szociális párbeszéd minősége, különösen a szakpolitikai döntéshozatal során tartott konzultációk hiánya vagy rövidsége miatt. A konzultációk számára elegendő idő biztosítása, az érdekelt felek jogszabályokkal és szakpolitikai dokumentumokkal kapcsolatos véleményének fokozott figyelembevétele, valamint a konzultációk alól mentesített törvények számának minimalizálása erősítené a szociális partnerek szerepvállalását, és hozzájárulna a jogalkotás minőségének javításához. A Szociális Párbeszéd Tanácsa képezi a háromoldalú szociális párbeszéd intézményi keretét. A 2020 áprilisában elfogadott jogi rendelkezések azonban gyengítik a szociális partnerek autonómiáját a Szociális Párbeszéd Tanácsában, és azzal a kockázattal járnak, hogy tovább rontják a szociális párbeszéd hatékonyságát az országban.

                  (27)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (28)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Lengyelország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (29)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Lengyelország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Lengyelország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (30)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a válságot követő helyreállítás elősegítése érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer rezilienciáját, hozzáférhetőségét és hatékonyságát, többek között elegendő erőforrás biztosításával és az e-egészségügyi szolgáltatások kiépítésének felgyorsításával.

                  2.

                  Enyhítse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, különösen a rugalmas munkafeltételek és a csökkentett munkaidős foglalkoztatás kiterjesztése révén. Tegye célzottabbá a szociális ellátásokat, és biztosítsa a rászorulók hozzáférését. Javítsa a digitális készségeket. Ösztönözze tovább a vállalkozások és a közigazgatás digitális átalakítását.

                  3.

                  Tegyen további erőfeszítéseket a vállalkozások finanszírozáshoz és likviditáshoz való hozzáférésének biztosítása érdekében. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a digitális infrastruktúrát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást és a fenntartható közlekedést, hozzájárulva ezáltal a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához, többek között a széntermelő régiókban.

                  4.

                  Javítsa a beruházási környezetet, különösen az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzése révén. Biztosítsa a hatékony nyilvános konzultációkat és a szociális partnerek hatékony bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 123. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.