title: A Bizottság ajánlása ( 2009. október 29. ) a Foglalkozások Egységes Nemzetközi Osztályozási Rendszerének (ISCO-08) használatáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               10.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 292/31

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2009. október 29.)
   a Foglalkozások Egységes Nemzetközi Osztályozási Rendszerének (ISCO-08) használatáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/824/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet átdolgozta a Foglalkozások Egységes Nemzetközi Osztályozási Rendszerének eddig használt változatát (ISCO-88) azzal a céllal, hogy egy olyan hatékonyabb osztályozási rendszert hozzon létre, melyet a különböző országok a következő népszámlálások során, illetve a nemzeti foglalkoztatási szolgálatok és más ügyfélorientált szolgáltatások keretében egyaránt használni tudnak. Az európai uniós tagállamokból és a világ többi részéből származó foglalkozási adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében fontos, hogy az európai statisztikai rendszer főbb foglalkozási adatgyűjtéseihez még a következő, 2011-es népszámlálások előtt átvegye az átdolgozott osztályozási rendszert (ISCO-08).

               (2)

               Az ISCO-08 osztályozási rendszer részletesebb, mint az ISCO-88 európai változata (ISCO-88 (COM)) olyan foglalkozások tekintetében, amelyeket nagy arányban űznek nők.

               (3)

               A foglalkozási adatokra szükség van a nemi szegregáció mutatóinak kiszámításához; ezeket a mutatókat az európai foglalkoztatási stratégia további alakításához használják fel (18. iránymutatás: A munka életciklus-alapú megközelítésének elősegítése, illetve 22. iránymutatás: A munkaerőköltségek és bérszabályozó mechanizmusok foglalkoztatásbarát alakítása) (1). Nélkülözhetetlen ezért egy egységes osztályozási rendszer, mely lehetővé teszi összehasonlítható foglalkozási adatok gyűjtését.

               (4)

               A foglalkozási adatokat a döntéshozói munkakörökben kívánatos, nemek közötti egyensúly alakulásának mérésére is használják, mégpedig oly módon, hogy megvizsgálják, milyen arányban űzik nők, illetve férfiak az ISCO-88 (COM)-ban szereplő vezetői foglalkozásokat.

               (5)

               Az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalás (2) kontextusában a foglalkozás fontos szerepet fog játszani az európai munkaerő-piaci képesítési igények és hiányok megállapításában, és elengedhetetlen lesz egy egységes foglalkozásstatisztikai módszertan kialakítása.

               (6)

               Az ISCO-08 osztályozási rendszer nagyobb súlyt helyez az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos foglalkozásokra,

         AJÁNLJA:

               1.

               A tagállamok dolgozzanak ki, készítsenek el és hozzanak nyilvánosságra olyan, foglalkozásokra lebontott statisztikákat, amelyek a mellékletben foglalt Foglalkozások Egységes Nemzetközi Osztályozási Rendszere 2008. (ISCO-08) nómenklatúrát vagy egy, az ISCO-08-ból levezetett nemzeti osztályozási rendszert vesznek alapul.

               2.

               A tagállamok az ISCO-08-at használják a jövedelemszerkezetről készítendő 2010-es felméréshez.

               3.

               A tagállamok a 2011-es referenciaévtől kezdve az ISCO-08-at használják valamennyi olyan statisztikai területen, amely foglalkozásokra lebontott adatokkal szolgál.

      Kelt Brüsszelben, 2009. október 29-én.

            a Bizottság részéről

         Joaquín ALMUNIA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 198., 2008.7.26., 47. o.

      (2)  HL C 290., 2007.12.4., 1. o.

      MELLÉKLET

         AZ ISCO-08 OSZTÁLYOZÁSI RENDSZER

      1.   Vezetők

      11.   Vezérigazgatók, igazgatási vezetők és törvényhozók
      111.   Törvényhozók és igazgatási vezetők

                  1111.

                  Törvényhozók

                  1112.

                  Országos közigazgatási vezetők

                  1113.

                  Tradicionális helyi vezetők

                  1114.

                  Érdekképviseleti szervezetek vezetői

            112.   Ügyvezetők és vezérigazgatók

                  1120.

                  Ügyvezetők és vezérigazgatók

            12.   Igazgatási és gazdasági vezetők
      121.   Üzleti és igazgatási vezetők

                  1211.

                  Pénzügyi vezetők

                  1212.

                  Emberierőforrás-gazdálkodási vezetők

                  1213.

                  Stratégiai vezetők

                  1219.

                  Máshová nem sorolható üzleti és igazgatási vezetők

            122.   Értékesítési-, marketing- és fejlesztési vezetők

                  1221.

                  Értékesítési és marketingvezetők

                  1222.

                  Reklám- és PR-vezetők

                  1223.

                  Kutatási és fejlesztési vezetők

            13.   Termelési vezetők, szakszolgáltatások vezetői
      131.   Mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és halászati termelési vezetők

                  1311.

                  Mezőgazdasági és erdőgazdálkodási termelési vezetők

                  1312.

                  Halgazdálkodási és halászati termelési vezetők

            132.   Feldolgozóipari, bányászati, építési és értékesítési vezetők

                  1321.

                  Feldolgozóipari vezetők

                  1322.

                  Bányászati vezetők

                  1323.

                  Építési vezetők

                  1324.

                  Beszerzési, értékesítési és hasonló vezetők

            133.   Információs és kommunikációs technológiai szolgáltatások vezetői

                  1330.

                  Információs és kommunikációs technológiai szolgáltatások vezetői

            134.   Szakmai szolgáltatások vezetői

                  1341.

                  Gyermekgondozási szolgáltatások vezetői

                  1342.

                  Egészségügyi szolgáltatások vezetői

                  1343.

                  Idősgondozási szolgáltatások vezetői

                  1344.

                  Szociális szolgáltatások vezetői

                  1345.

                  Oktatási vezetők

                  1346.

                  Pénzügyi és biztosítási szolgáltatások vezetői

                  1349.

                  Máshová nem sorolható szakmai szolgáltatások vezetői

            14.   Vendéglátó-ipari, kis- és nagykereskedelmi szolgáltatások vezetői
      141.   Szállodaigazgatók és étteremvezetők

                  1411.

                  Szállodaigazgatók

                  1412.

                  Étteremvezetők

            142.   Kis- és nagykereskedelmi vezetők

                  1420.

                  Kis- és nagykereskedelmi vezetők

            143.   Egyéb szolgáltatások vezetői

                  1431.

                  Sport-, rekreációs és kulturális központok vezetői

                  1439.

                  Máshová nem sorolható szolgáltatások vezetői

            2.   Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások

      21.   Természettudományi és műszaki foglalkozások
      211.   Fizikai és földtudományi foglalkozások

                  2111.

                  Fizikusok és csillagászok

                  2112.

                  Meteorológusok

                  2113.

                  Kémikusok

                  2114.

                  Geológusok és geofizikusok

            212.   Matematikusok, biztosításmatematikusok (aktuáriusok) és statisztikusok

                  2120.

                  Matematikusok, biztosításmatematikusok (aktuáriusok) és statisztikusok

            213.   Élettani tudományok foglalkozásai

                  2131.

                  Biológusok, botanikusok, zoológusok és hasonló foglalkozásúak

                  2132.

                  Mezőgazdasági, erdészeti és halászati tanácsadók

                  2133.

                  Környezetvédelmi foglalkozásúak

            214.   Mérnökök (kivéve a villamosmérnököket)

                  2141.

                  Ipari és termelési mérnökök

                  2142.

                  Építőmérnökök

                  2143.

                  Környezetvédelmi mérnökök

                  2144.

                  Gépészmérnökök

                  2145.

                  Vegyészmérnökök

                  2146.

                  Bánya- és kohómérnökök és hasonló foglalkozásúak

                  2149.

                  Máshová nem sorolható mérnökök

            215.   Villamosmérnökök

                  2151.

                  Erősáramú villamosmérnökök

                  2152.

                  Gyengeáramú villamosmérnökök

                  2153.

                  Telekommunikációs mérnökök

            216.   Építészek, várostervezők, földmérők, terméktervezők

                  2161.

                  Építészek

                  2162.

                  Tájépítészek

                  2163.

                  Termék- és divattervezők

                  2164.

                  Várostervezők és közlekedési mérnökök

                  2165.

                  Térképészek és földmérők

                  2166.

                  Tervezőgrafikusok és multimédiatervezők

            22.   Egészségügyi foglalkozások
      221.   Orvosok

                  2211.

                  Általános orvosok

                  2212.

                  Szakorvosok

            222.   Diplomás ápolók és szülésznők

                  2221.

                  Diplomás ápolók

                  2222.

                  Szülésznők

            223.   Hagyományos és alternatív gyógyítók

                  2230.

                  Hagyományos és alternatív gyógyítók

            224.   Paramedicinális foglalkozások

                  2240.

                  Paramedicinális foglalkozásúak

            225.   Állatorvosok

                  2250.

                  Állatorvosok

            226.   Egyéb egészségügyi foglalkozások

                  2261.

                  Fogorvosok

                  2262.

                  Gyógyszerészek

                  2263.

                  Környezet-, foglalkozás-egészségügyi és higiénés foglalkozásúak

                  2264.

                  Fizioterapeuták

                  2265.

                  Dietetikusok és táplálkozás-szakértők

                  2266.

                  Audiológusok és beszédterapeuták

                  2267.

                  Optometristák

                  2269.

                  Máshová nem sorolható egészségügyi foglalkozásúak

            23.   Oktatási foglalkozások
      231.   Egyetemek és egyéb felsőoktatási intézmények oktatói

                  2310.

                  Egyetemek és egyéb felsőoktatási intézmények oktatói

            232.   Szakoktatók

                  2320.

                  Szakoktatók

            233.   Középiskolai tanárok

                  2330.

                  Középiskolai tanárok

            234.   Általános iskolai tanárok és óvodapedagógusok

                  2341.

                  Általános iskolai tanárok

                  2342.

                  Óvodapedagógusok

            235.   Egyéb oktatási foglalkozások

                  2351.

                  Oktatás-módszertani foglalkozásúak

                  2352.

                  Gyógypedagógusok

                  2353.

                  Egyéb nyelvtanárok

                  2354.

                  Egyéb zenetanárok

                  2355.

                  Egyéb művészeti oktatók

                  2356.

                  Információs technológiák oktatói

                  2359.

                  Máshová nem sorolható oktatási foglalkozásúak

            24.   Üzleti és igazgatási foglalkozások
      241.   Pénzügyi foglalkozások

                  2411.

                  Könyvelők és könyvvizsgálók

                  2412.

                  Pénzügyi és befektetési tanácsadók

                  2413.

                  Pénzügyi elemzők

            242.   Igazgatási, szervezési foglalkozások

                  2421.

                  Vezetési tanácsadók és szervezeti elemzők

                  2422.

                  Stratégiai fejlesztők, elemzők

                  2423.

                  Személyzeti szakemberek és karrier-tanácsadók

                  2424.

                  Továbbképzési és személyzet-fejlesztési foglalkozásúak

            243.   Értékesítési, marketing- és PR-foglalkozások

                  2431.

                  Reklám- és marketingfoglalkozásúak

                  2432.

                  PR-foglalkozásúak

                  2433.

                  Műszaki és gyógyászati termékek/szolgáltatások értékesítői (kivéve az IKT-t)

                  2434.

                  Információs és kommunikációs technológiák értékesítői

            25.   Információs és kommunikációs technológiai foglalkozások
      251.   Szoftver- és alkalmazásfejlesztők, -elemzők

                  2511.

                  Rendszerelemzők

                  2512.

                  Szoftverfejlesztők

                  2513.

                  Web- és multimédia-fejlesztők

                  2514.

                  Alkalmazásfejlesztők

                  2519.

                  Máshová nem sorolható szoftver- és alkalmazásfejlesztők, -elemzők

            252.   Adatbázis- és hálózati foglalkozások

                  2521.

                  Adatbázis-tervezők és -rendszergazdák

                  2522.

                  Rendszergazdák

                  2523.

                  Számítógép-hálózati foglalkozásúak

                  2529.

                  Máshová nem sorolható adatbázis- és hálózati foglalkozásúak

            26.   Jogi, szociális és kulturális foglalkozások
      261.   Jogi foglalkozások

                  2611.

                  Ügyvédek, ügyészek, jogszabály-szövegezők

                  2612.

                  Bírák

                  2619.

                  Máshová nem sorolható jogi foglalkozásúak

            262.   Könyvtárosok, levél- és irattárosok, muzeológusok

                  2621.

                  Levél- és irattárosok, muzeológusok

                  2622.

                  Könyvtárosok és hasonló információs foglalkozásúak

            263.   Társadalomtudományi és vallási foglalkozások

                  2631.

                  Közgazdászok

                  2632.

                  Szociológusok, antropológusok, és hasonló foglalkozásúak

                  2633.

                  Filozófusok, történészek és politológusok

                  2634.

                  Pszichológusok

                  2635.

                  Szociális munkások, tanácsadással foglalkozó szakemberek

                  2636.

                  Vallási foglalkozásúak

            264.   Írók, újságírók és nyelvészek

                  2641.

                  Írók és hasonló szerzők

                  2642.

                  Újságírók

                  2643.

                  Fordítók, tolmácsok és egyéb nyelvészek

            265.   Képző- és előadó-művészek

                  2651.

                  Vizuális művészek

                  2652.

                  Zenészek, énekesek és zeneszerzők

                  2653.

                  Táncosok és koreográfusok

                  2654.

                  Film, színház- és hasonló rendezők, producerek

                  2655.

                  Színművészek

                  2656.

                  Rádió-, televízió- és egyéb médiabemondók

                  2659.

                  Máshová nem sorolható képző- és előadó-művészek

            3.   Technikusok és hasonló foglalkozások

      31.   Természettudományi és műszaki foglalkozások
      311.   Fizika- és mérnöktudományok technikusai

                  3111.

                  Kémia- és fizika tudományok technikusai

                  3112.

                  Építésztechnikusok

                  3113.

                  Erősáramú villamosipari technikusok

                  3114.

                  Gyengeáramú villamosipari technikusok

                  3115.

                  Gépésztechnikusok

                  3116.

                  Vegyésztechnikusok

                  3117.

                  Bányászati és kohászati technikusok

                  3118.

                  Műszaki rajzolók

                  3119.

                  Máshová nem sorolható természettudományi és műszaki technikusok

            312.   Bányászati, feldolgozóipari és építőipari irányítók

                  3121.

                  Bányászati irányítók

                  3122.

                  Feldolgozóipari irányítók

                  3123.

                  Építőipari irányítók

            313.   Folyamatirányító rendszerek kezelő technikusai

                  3131.

                  Erőműkezelők

                  3132.

                  Égetőüzemi és víztisztító berendezések kezelői

                  3133.

                  Vegyipari feldolgozó berendezések kezelői

                  3134.

                  Kőolaj- és földgázfinomító berendezések kezelői

                  3135.

                  Fémfeldolgozási folyamatirányító rendszerek kezelői

                  3139.

                  Folyamatirányító rendszerek máshová nem sorolható kezelő technikusai

            314.   Élettani tudományok technikusai és hasonló foglalkozások

                  3141.

                  Élettani tudományok technikusai (kivéve az orvostudományt)

                  3142.

                  Mezőgazdasági technikusok

                  3143.

                  Erdésztechnikusok

            315.   Hajózási és légiközlekedési irányítók és technikusok

                  3151.

                  Hajógépészek

                  3152.

                  Hajós fedélzeti tisztek és hajóvezetők

                  3153.

                  Légijármű-vezetők és hasonló foglalkozásúak

                  3154.

                  Légiirányítók

                  3155.

                  Légiközlekedés-biztonsági elektrotechnikusok

            32.   Egészségügyi foglalkozások
      321.   Orvosi és gyógyszerésztechnikusok

                  3211.

                  Orvosi képalkotó diagnosztikai és terápiás berendezések technikusai

                  3212.

                  Orvosi és patológiai labortechnikusok

                  3213.

                  Gyógyszerésztechnikusok és -asszisztensek

                  3214.

                  Gyógyászatisegédeszköz- és fogtechnikusok

            322.   Ápolók és szülészeti asszisztensek

                  3221.

                  Ápolók

                  3222.

                  Szülészeti asszisztensek

            323.   Hagyományos orvoslás és alternatív gyógymódok foglalkozásai

                  3230.

                  Hagyományos orvoslás és alternatív gyógymód foglalkozásúak

            324.   Állatorvosi technikusok és asszisztensek

                  3240.

                  Állatorvosi technikusok és asszisztensek

            325.   Egyéb egészségügyi foglalkozások

                  3251.

                  Fogászati asszisztensek és terapeuták

                  3252.

                  Egészségügyi nyilvántartások és dokumentációk technikusai

                  3253.

                  Közösségi egészségügyi foglalkozásúak

                  3254.

                  Látszerészek

                  3255.

                  Fizioterápiás technikusok és asszisztensek

                  3256.

                  Orvosi asszisztensek

                  3257.

                  Környezet- és foglalkozás-egészségügyi ellenőrök

                  3258.

                  Mentőápolók

                  3259.

                  Máshová nem sorolható egészségügyi foglalkozásúak

            33.   Üzleti és igazgatási foglalkozások
      331.   Pénzügyi és matematikai foglalkozások

                  3311.

                  Értékpapír-kereskedők és pénzügyi közvetítők

                  3312.

                  Hitel- és kölcsönügyintézők

                  3313.

                  Számviteli foglalkozásúak

                  3314.

                  Statisztikusokat, matematikusokat és aktuáriusokat segítő foglalkozások

                  3315.

                  Becsüsök és kárfelmérők

            332.   Értékesítési és beszerzési ügynökök, üzletkötők

                  3321.

                  Biztosítási üzletkötők

                  3322.

                  Kereskedelmi értékesítők

                  3323.

                  Felvásárlók

                  3324.

                  Kereskedelmi üzletkötők

            333.   Üzleti szolgáltatásokat nyújtók

                  3331.

                  Vámügyintézők és speditőrök

                  3332.

                  Konferencia- és rendezvényszervezők

                  3333.

                  Munka- és bérmunka-közvetítők

                  3334.

                  Ingatlanügynökök és -kezelők

                  3339.

                  Máshová nem sorolható üzleti szolgáltatásokat nyújtók

            334.   Titkárok és szakosodott titkárok

                  3341.

                  Irodavezetők

                  3342.

                  Jogi titkárok

                  3343.

                  Igazgatási és ügyvezetési titkárok

                  3344.

                  Orvosírnokok

            335.   Közhivatali ügyintézők

                  3351.

                  Vám- és határfelügyeleti ügyintézők

                  3352.

                  Adóhatósági ügyintézők

                  3353.

                  Szociális ellátásokat kezelő ügyintézők

                  3354.

                  Hatósági engedélyezési ügyintézők

                  3355.

                  Rendőrfelügyelők és nyomozók

                  3359.

                  Máshová nem sorolható közhivatali ügyintézők

            34.   Jogi, szociális, kulturális és hasonló területeken dolgozókat segítő foglalkozások
      341.   Jogi, szociális és vallási területen dolgozó szakmunkaerő

                  3411.

                  Jogi és hasonló foglalkozásúak

                  3412.

                  Szociális foglalkozásúak

                  3413.

                  Vallási kiegészítő foglalkozásúak

            342.   Sport- és a fitneszfoglalkozások

                  3421.

                  Sportolók

                  3422.

                  Sportedzők, -oktatók és -tisztségviselők

                  3423.

                  Fitneszoktatók és szabadidős programok vezetői

            343.   Művészeti, kulturális és kulináris foglalkozások

                  3431.

                  Fényképészek

                  3432.

                  Épületbelső-tervezők és -dekoratőrök

                  3433.

                  Kiállítótermi, múzeumi és könyvtári technikusok

                  3434.

                  Konyhafőnökök

                  3435.

                  Egyéb művészeti és kulturális foglalkozásúak

            35.   Információs és kommunikációs technológiai technikusok
      351.   Információs és kommunikációs technológiák üzemeltetését és felhasználói támogatásukat biztosító technikusok

                  3511.

                  Információs és kommunikációs technológiák üzemeltető technikusai

                  3512.

                  Információs és kommunikációs technológiák felhasználói támogatását biztosító technikusok

                  3513.

                  Számítógépes hálózatok és rendszerek technikusai

                  3514.

                  Webtechnikusok

            352.   Távközlési és műsorszórási technikusok

                  3521.

                  Műsorszórási és audiovizuális technikusok

                  3522.

                  Távközlési technikusok

            4.   Irodai foglalkozások

      41.   Általános irodai foglalkozások, gépírók és adatrögzítők
      411.   Általános irodai foglalkozások

                  4110.

                  Általános irodai foglalkozásúak

            412.   Titkárok (általános)

                  4120.

                  Titkárok (általános)

            413.   Adatrögzítők, gépírók és szövegszerkesztők

                  4131.

                  Gépírók és szövegszerkesztők

                  4132.

                  Adatrögzítők

            42.   Ügyfélforgalmi szolgáltatási foglalkozások
      421.   Bankpénztárosok, pénzbeszedők és hasonló foglalkozások

                  4211.

                  Bankpénztárosok és hasonló foglalkozásúak

                  4212.

                  Bukmékerek, krupiék és hasonló foglalkozásúak

                  4213.

                  Zálogosok és pénzkölcsönzők

                  4214.

                  Adósságbehajtók és hasonló foglalkozásúak

            422.   Ügyfél-tájékoztatási foglalkozások

                  4221.

                  Utazási irodai ügyintézők

                  4222.

                  Telefonos ügyfélszolgálati ügyintézők

                  4223.

                  Telefonközpont-kezelők

                  4224.

                  Szállodai fogadóportások

                  4225.

                  Ügyfélszolgálati ügyintézők

                  4226.

                  Recepciósok (általános)

                  4227.

                  Összeírók és piackutatási kérdezők

                  4229.

                  Máshová nem sorolható, ügyfél-tájékoztatási foglalkozásúak

            43.   Számviteli és anyagnyilvántartók
      431.   Számviteli nyilvántartók

                  4311.

                  Számviteli és könyvelési nyilvántartók

                  4312.

                  Statisztikai, pénzügyi és biztosítási nyilvántartók

                  4313.

                  Bérszámfejtők

            432.   Anyag- és szállítmányozási nyilvántartók

                  4321.

                  Készletnyilvántartók

                  4322.

                  Termelési nyilvántartók

                  4323.

                  Szállítmányozási nyilvántartók

            44.   Egyéb irodai kisegítő foglalkozások
      441.   Egyéb irodai kisegítő foglalkozások

                  4411.

                  Könyvtári nyilvántartók

                  4412.

                  Postai kézbesítők és válogatók

                  4413.

                  Kódolók, korrektúrázók és hasonló irodai foglalkozásúak

                  4414.

                  Írnokok és hasonló foglalkozásúak

                  4415.

                  Iktatók, fénymásolók

                  4416.

                  Személyzeti nyilvántartási foglalkozásúak

                  4419.

                  Máshová nem sorolható egyéb irodai kisegítő foglalkozásúak

            5.   Szolgáltatási és értékesítési foglalkozások

      51.   Személyi szolgáltatásokat nyújtó foglalkozások
      511.   Utaskísérők, kalauzok és idegenvezetők

                  5111.

                  Utaskísérők és stewardok

                  5112.

                  Kalauzok

                  5113.

                  Idegenvezetők

            512.   Szakácsok

                  5120.

                  Szakácsok

            513.   Felszolgálók és pultosok

                  5131.

                  Felszolgálók

                  5132.

                  Pultosok

            514.   Fodrászok, kozmetikusok és hasonló foglalkozások

                  5141.

                  Fodrászok

                  5142.

                  Kozmetikusok és hasonló foglalkozásúak

            515.   Épület-fenntartási irányítók és házvezetők

                  5151.

                  Takarítási és házvezetői munka irányítói szállodákban és egyéb intézményekben

                  5152.

                  Házvezetők

                  5153.

                  Épületgondnokok

            516.   Egyéb személyi szolgáltatási foglalkozások

                  5161.

                  Asztrológusok, jövendőmondók és hasonló foglalkozások

                  5162.

                  Társalkodók és komornyikok

                  5163.

                  Temetkezési vállalkozók és balzsamozók

                  5164.

                  Hobbiállat-gondozók és -kozmetikusok

                  5165.

                  Gépjárművezető-oktatók

                  5169.

                  Máshová nem sorolható személyi szolgáltatási foglalkozásúak

            52.   Értékesítési foglalkozások
      521.   Utcai és piaci árusok

                  5211.

                  Utcai és piaci árusok (kivéve élelmiszerárusok)

                  5212.

                  Utcai élelmiszerárusok

            522.   Bolti eladók

                  5221.

                  Kereskedők

                  5222.

                  Vezető eladók

                  5223.

                  Beosztott eladók

            523.   Pénztárosok és jegyárusítók

                  5230.

                  Pénztárosok és jegyárusítók

            524.   Egyéb értékesítési foglalkozások

                  5241.

                  Manökenek és egyéb modellek

                  5242.

                  Termékbemutató ügynökök

                  5243.

                  Házaló ügynökök

                  5244.

                  Telefonos/multimédiás értékesítő ügynökök

                  5245.

                  Benzinkutasok

                  5246.

                  Büfések

                  5249.

                  Máshová nem sorolható értékesítési foglalkozásúak

            53.   Személygondozási foglalkozások
      531.   Gyermekgondozók és iskolai kisegítők

                  5311.

                  Gyermekgondozók

                  5312.

                  Iskolai kisegítők

            532.   Személygondozási foglalkozások (egészségügyben)

                  5321.

                  Kisegítő gondozó személyzet

                  5322.

                  Otthoni személygondozási foglalkozásúak

                  5329.

                  Máshová nem sorolható személygondozási foglalkozásúak (egészségügyben)

            54.   Védelmi foglalkozások
      541.   Védelmi foglalkozások

                  5411.

                  Tűzoltók

                  5412.

                  Rendőrök

                  5413.

                  Börtönőrök

                  5414.

                  Biztonsági őrök

                  5419.

                  Máshová nem sorolható védelmi foglalkozások

            6.   Szakképesített mezőgazdasági és halászati foglalkozások

      61.   Piacra termelő szakképesített mezőgazdasági foglalkozások
      611.   Kertészek és növénytermesztők

                  6111.

                  Szántóföldi növény- és zöldségtermesztők

                  6112.

                  Csemete- és cserjegondozók

                  6113.

                  Kertészek, kertészeti és faiskolai kertészek

                  6114.

                  Vegyes növénytermesztők

            612.   Állattenyésztők

                  6121.

                  Haszonállat-tenyésztők (kivéve a baromfitenyésztőket) és tejtermelők

                  6122.

                  Baromfitenyésztők

                  6123.

                  Méhészek és selyemhernyó-tenyésztők

                  6129.

                  Máshová nem sorolható állattenyésztők

            613.   Vegyes gazdálkodók

                  6130.

                  Vegyes gazdálkodók

            62.   Piacra termelő szakképesített erdészeti, halászati és vadászati foglalkozások
      621.   Erdészeti és hasonló foglalkozások

                  6210.

                  Erdészeti és hasonló foglalkozásúak

            622.   Halászok, vadászok és vadbefogók

                  6221.

                  Halgazdálkodók

                  6222.

                  Belvízi és part menti halászok

                  6223.

                  Mélytengeri halászok

                  6224.

                  Vadászok és vadbefogók

            63.   Saját szükségletre termelő gazdák, halászok, vadászok és gyűjtögetők
      631.   Saját szükségletre termelő növénytermesztők

                  6310.

                  Saját szükségletre termelő növénytermesztők

            632.   Saját szükségletre termelő állattenyésztők

                  6320.

                  Saját szükségletre termelő állattenyésztők

            633.   Saját szükségletre termelő, vegyes gazdálkodók

                  6330.

                  Saját szükségletre termelő, vegyes gazdálkodók

            634.   Saját szükségletre termelő halászok, vadászok és gyűjtögetők

                  6340.

                  Saját szükségletre termelő halászok, vadászok és gyűjtögetők

            7.   Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások

      71.   Építőipari és hasonló foglalkozások, kivéve a villanyszerelőket
      711.   Épületszerkezet-szerelő és hasonló foglalkozások

                  7111.

                  Házépítők

                  7112.

                  Falazókőművesek és hasonló foglalkozásúak

                  7113.

                  Kőfaragók, -vágók és -törők

                  7114.

                  Betonozók, vasbetonszerelők és hasonló foglalkozásúak

                  7115.

                  Ácsok és asztalosok

                  7119.

                  Máshová nem sorolható épületszerkezet-szerelők és hasonló foglalkozásúak

            712.   Építőipari szakipari foglalkozások

                  7121.

                  Tetőfedők

                  7122.

                  Burkolók

                  7123.

                  Stukkó készítők (épületszobrászok)

                  7124.

                  Szigetelők

                  7125.

                  Üvegesek

                  7126.

                  Víz-, gáz- és csővezeték-szerelők

                  7127.

                  Légkondicionáló- és hűtőberendezés-szerelők

            713.   Festők és mázolók, épületszerkezet-tisztítók és hasonló foglalkozások

                  7131.

                  Festők és hasonló foglalkozásúak

                  7132.

                  Felületkezelők, fényezők

                  7133.

                  Épületszerkezet-tisztítók

            72.   Fém-, gépipari és hasonló foglalkozások
      721.   Fémlemez- és fémszerkezet-készítők, fémöntők, hegesztők, és hasonló foglalkozások

                  7211.

                  Fémöntőminta- és magkészítők

                  7212.

                  Hegesztők és lángvágók

                  7213.

                  Fémlemez-megmunkálók

                  7214.

                  Fémszerkezet-készítők és -összeállítók

                  7215.

                  Állványozók, rakományrögzítők és tartószerkezetek szerelői

            722.   Kovácsok, szerszámkészítők és hasonló foglalkozások

                  7221.

                  Kovácsok

                  7222.

                  Szerszámkészítők és hasonló foglalkozásúak

                  7223.

                  Fémmegmunkálógép-beállítók és -üzemeltetők

                  7224.

                  Fémcsiszolók, köszörűsök és szerszámköszörűsök

            723.   Gépszerelők és karbantartók

                  7231.

                  Gépjárműszerelők és -karbantartók

                  7232.

                  Légijármű-szerelők és -karbantartók

                  7233.

                  Mezőgazdasági és iparigép-szerelők és -karbantartók

                  7234.

                  Kerékpárszerelők és hasonló foglalkozásúak

            73.   Kézműipari és nyomdaipari foglalkozások
      731.   Kézműipari foglalkozások

                  7311.

                  Precíziósműszer-gyártók és -javítók

                  7312.

                  Hangszergyártók és hangolók

                  7313.

                  Ékszerészek és nemesfém-megmunkálók

                  7314.

                  Fazekasok és hasonló kézművesek

                  7315.

                  Üvegfújók, -vágók, -csiszolók és -felületkezelők

                  7316.

                  Címfestők, díszítőfestők, üveg-, réz-, fametszők és -vésők

                  7317.

                  Famegmunkálók, kosárfonók és hasonló foglalkozásúak

                  7318.

                  Textil-, bőrművesek és hasonló foglalkozásúak

                  7319.

                  Máshová nem sorolható kézműipari foglalkozásúak

            732.   Nyomdaipari foglalkozások

                  7321.

                  Nyomtatás-előkészítéssel foglalkozó technikusok

                  7322.

                  Nyomdászok

                  7323.

                  Nyomdaipari befejező és könyvkötő foglalkozásúak

            74.   Erős- és gyengeáramú villamos ipari szerelők
      741.   Erősáramú berendezések szerelői

                  7411.

                  Építőipari villanyszerelők és hasonló foglalkozásúak

                  7412.

                  Elektroműszerészek és -szerelők

                  7413.

                  Elektromosvezeték-szerelők és -javítók

            742.   Gyengeáramú és távközlési berendezések szerelői

                  7421.

                  Elektronikai műszerészek és karbantartók

                  7422.

                  Információs és kommunikációs technológiai berendezések szerelői

            75.   Élelmiszer-, fa-, textilipari és hasonló vegyesipari foglalkozások
      751.   Élelmiszer-ipari és hasonló foglalkozások

                  7511.

                  Hús, hal és hasonló élelmiszerek feldolgozói

                  7512.

                  Pékek, cukrászok, édességgyártók

                  7513.

                  Tejfeldolgozók

                  7514.

                  Gyümölcs, zöldség és hasonló terméktartósítók

                  7515.

                  Élelmiszer- és italkóstolók és -osztályozók

                  7516.

                  Dohány- és dohánytermékgyártók

            752.   Famegmunkálók, műbútorasztalosok és hasonló foglalkozások

                  7521.

                  Famegmunkálók

                  7522.

                  Műbútorasztalosok és hasonló foglalkozásúak

                  7523.

                  Famegmunkáló gépek beállítói és üzemeltetői

            753.   Textilipari foglalkozások

                  7531.

                  Szabók, szűcsök és kalaposok

                  7532.

                  Textilszabászok

                  7533.

                  Varrók, hímzők és hasonló foglalkozásúak

                  7534.

                  Kárpitosok és hasonló foglalkozásúak

                  7535.

                  Szőrme- és bőrmegmunkálók

                  7536.

                  Cipészek és hasonló foglalkozásúak

            754.   Más kézműipari és hasonló foglalkozások

                  7541.

                  Búvárok

                  7542.

                  Lő- és robbantómesterek

                  7543.

                  Termékosztályozók és -vizsgálók (kivéve az élelmiszereket)

                  7544.

                  Kártevőirtók

                  7549.

                  Máshová nem sorolható kézműipari és hasonló foglalkozásúak

            8.   Gépkezelők, összeszerelők és járművezetők

      81.   Helyhez kötött berendezések és gépek kezelői
      811.   Bányászati és ásványianyag-feldolgozó berendezések kezelői

                  8111.

                  Bányászok és kőfejtők

                  8112.

                  Szilárdásványfeldolgozó-gépek kezelői

                  8113.

                  Kútfúrók és hasonló foglalkozásúak

                  8114.

                  Cement- és más ásványitermék-gyártó gépek kezelői

            812.   Fémfeldolgozó és -megmunkáló berendezések kezelői

                  8121.

                  Fémfeldolgozó berendezések kezelői

                  8122.

                  Fémmegmunkáló, fémbevonó és felületkezelő gépek kezelői

            813.   Vegyipari és fényképészeti termékeket gyártó berendezések és gépek kezelői

                  8131.

                  Vegyipari termékeket gyártó berendezések és gépek kezelői

                  8132.

                  Fényképészeti termékeket gyártó gépek kezelői

            814.   Gumi-, műanyag és papírterméket gyártó gépek kezelői

                  8141.

                  Gumiterméket gyártó gépek kezelői

                  8142.

                  Műanyag terméket gyártó gépek kezelői

                  8143.

                  Papírterméket gyártó gépek kezelői

            815.   Textil-, szőrme- és bőrterméket gyártó gépek kezelői

                  8151.

                  Fonalelőkészítő, -fonó és -sodró gépek kezelői

                  8152.

                  Szövő- és kötőgépkezelők

                  8153.

                  Varrógépkezelők

                  8154.

                  Fehérítő-, ruhafestő- és tisztítógép-kezelők

                  8155.

                  Szőrme- és bőrkikészítő gépek kezelői

                  8156.

                  Cipőgyártó és hasonló gépek kezelői

                  8157.

                  Mosodai gépek kezelői

                  8159.

                  Máshová nem sorolható textil-, szőrme- és bőrtermék-készítő gépek kezelői

            816.   Élelmiszert és hasonló terméket gyártó gépek kezelői

                  8160.

                  Élelmiszert és hasonló terméket gyártó gépek kezelői

            817.   Fafeldolgozó és papírgyártó berendezések kezelői

                  8171.

                  Papírmassza- és papírgyártó berendezések kezelői

                  8172.

                  Fafeldolgozó berendezések kezelői

            818.   Egyéb, helyhez kötött berendezések és gépek kezelői

                  8181.

                  Üveg- és kerámiagyártó berendezések kezelői

                  8182.

                  Gőzgép- és kazánkezelők

                  8183.

                  Csomagoló-, palackozó- és címkézőgépek kezelői

                  8189.

                  Máshová nem sorolható helyhez kötött berendezések és gépek kezelői

            82.   Összeszerelők
      821.   Összeszerelők

                  8211.

                  Mechanikai gépek összeszerelői

                  8212.

                  Erős- és gyengeáramú berendezések összeszerelői

                  8219.

                  Máshová nem sorolható összeszerelők

            83.   Járművezetők és mobilgépkezelők
      831.   Mozdonyvezetők és kapcsolódó foglalkozások

                  8311.

                  Mozdonyvezetők

                  8312.

                  Vasúti fékezők, jelzőberendezés- és váltókezelők

            832.   Személy-, tehergépkocsi- és motorkerékpár-vezetők

                  8321.

                  Motorkerékpár-vezetők

                  8322.

                  Személy- és tehergépkocsi-vezetők, taxisofőrök

            833.   Kamionsofőrök és autóbuszvezetők

                  8331.

                  Autóbusz- és villamosvezetők

                  8332.

                  Kamion- és teherautósofőrök

            834.   Mobilgépkezelők

                  8341.

                  Mezőgazdasági és erdészeti mobilgépek kezelői

                  8342.

                  Földmozgató és hasonló gépek kezelői

                  8343.

                  Daruk, emelők és hasonló gépek kezelői

                  8344.

                  Emelőtargonca-kezelők

            835.   Hajók fedélzeti személyzete és hasonló foglalkozások

                  8350.

                  Hajók fedélzeti személyzete és hasonló foglalkozásúak

            9.   Egyszerű foglalkozások

      91.   Takarítók és kisegítők
      911.   Háztartási, szállodai és irodai takarítók, kisegítők

                  9111.

                  Háztartási takarítók és kisegítők

                  9112.

                  Irodai, szállodai és egyéb intézményi takarítók és kisegítők

            912.   Jármű-, ablak- és egyéb kézi takarítók, mosodai munkások

                  9121.

                  Mosónők és vasalónők

                  9122.

                  Járműtakarítók

                  9123.

                  Ablaktisztítók

                  9129.

                  Egyéb takarító foglalkozásúak

            92.   Képesítést nem igénylő mezőgazdasági, erdészeti és halászati foglalkozások
      921.   Képesítést nem igénylő mezőgazdasági, erdészeti és halászati foglalkozások

                  9211.

                  Képesítést nem igénylő növénytermesztési foglalkozásúak

                  9212.

                  Képesítést nem igénylő állattenyésztési foglalkozásúak

                  9213.

                  Képesítést nem igénylő mezőgazdasági foglalkozásúak

                  9214.

                  Képesítést nem igénylő kertészeti foglalkozásúak

                  9215.

                  Képesítést nem igénylő erdészeti foglalkozásúak

                  9216.

                  Képesítést nem igénylő halászati és halgazdálkodási foglalkozásúak

            93.   Képesítést nem igénylő bányászati, építőipari, ipari és közlekedési foglalkozások
      931.   Képesítést nem igénylő bányászati és építőipari foglalkozások

                  9311.

                  Bányászati és kőfejtő segédmunkások

                  9312.

                  Mélyépítő segédmunkások

                  9313.

                  Magasépítő segédmunkások

            932.   Képesítést nem igénylő ipari foglalkozások

                  9321.

                  Kézi csomagolók

                  9329.

                  Máshová nem sorolható képesítést nem igénylő ipari foglalkozásúak

            933.   Képesítést nem igénylő szállítási és rakodó foglalkozások

                  9331.

                  Kézi és lábbal hajtott járművek vezetői

                  9332.

                  Állati erővel vont járművek és gépek hajtói

                  9333.

                  Rakodómunkások

                  9334.

                  Árufeltöltők

            94.   Képesítést nem igénylő vendéglátó-ipari foglalkozások
      941.   Képesítést nem igénylő vendéglátó-ipari foglalkozások

                  9411.

                  Gyorsételek készítői

                  9412.

                  Konyhai kisegítők

            95.   Utcai és hasonló árusok, szolgáltatók
      951.   Utcai és hasonló szolgáltatók

                  9510.

                  Utcai és hasonló szolgáltatók

            952.   Utcai árusok (kivéve az élelmiszerárusokat)

                  9520.

                  Utcai árusok (kivéve az élelmiszerárusokat)

            96.   Hulladékgazdálkodók és egyéb képesítést nem igénylő foglalkozások
      961.   Hulladékgazdálkodók

                  9611.

                  Hulladékgyűjtők

                  9612.

                  Hulladékválogatók

                  9613.

                  Utcaseprők és hasonló foglalkozásúak

            962.   Egyéb egyszerű foglalkozások

                  9621.

                  Kézbesítők, csomagkihordók és hordárok

                  9622.

                  Alkalmi munkások

                  9623.

                  Mérőóra-leolvasók és árusító automaták pénzbegyűjtői

                  9624.

                  Vízhordók és tűzifagyűjtők

                  9629.

                  Máshová nem sorolható képesítést nem igénylő foglalkozásúak

            0.   Fegyveres erők

      01.   Fegyveres erők tisztjei
      011.   Fegyveres erők tisztjei

                  0110.

                  Fegyveres erők tisztjei

            02.   Fegyveres erők tiszthelyettesei
      021.   Fegyveres erők tiszthelyettesei

                  0210.

                  Fegyveres erők tiszthelyettesei

            03.   Fegyveres erők egyéb rangú állománya
      031.   Fegyveres erők egyéb rangú állománya

                  0310.

                  Fegyveres erők egyéb rangú állománya


title: A Tanács ajánlása ( 2011. július 12. ) Bulgária 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Bulgária 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

text:
               15.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 209/5

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2011. július 12.)
   Bulgária 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye Bulgária 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról
   2011/C 209/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak arra, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

               (4)

               Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

               (5)

               Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási és konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

               (6)

               Bulgária 2011. április 15-én benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (7)

               A gazdasági válság a jelentős közvetlen külföldi befektetések és a hitelexpanzió által ösztönzött erőteljes növekedés időszakát szakította meg. 2010 második negyedévében a GDP ismét növekedni kezdett, miután a csúcstól a mélypontig számítva összesen 7,1 %-ot esett a GDP növekedési üteme, így 2010 egészére nézve összességében a reál-GDP értéke stagnálást mutat. Az export erőteljes fellendülése és a készletek újbóli feltöltése voltak a növekedést előmozdító legfontosabb tényezők. Az államháztartási egyenleg a válság előtti többlet felől a hiány irányába mozdult, ennek mértéke 2009-ben a GDP 4,7 %-a, 2010-ben pedig a GDP 3,2 %-a volt. Míg az exportvezérelt ágazatokban nőtt a termelés és a foglalkoztatás, az építőipar, az ingatlanágazat és a kiskereskedelem visszafogott tevékenységi szintje korlátokat szabott a fellendülésnek az elmúlt év során. A termelés korrekciója leginkább a foglalkoztatásban éreztette hatását; a 2008-as csúcsértékhez képest 358 000 álláshely szűnt meg. Ebből adódóan a munkanélküliség több százalékponttal nőtt, 2010-re 10,2 %-ot érve el, és középtávon nem várható, hogy a foglalkoztatás újból visszatér a válság előtti szintre.

               (8)

               Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanácsnak az a véleménye, hogy a költségvetési előrejelzések alapját képező makrogazdasági forgatókönyv a Bizottság szolgálatainak előrejelzésénél optimistább növekedési előrejelzéseken alapul. Az aktualizált konvergenciaprogram, a 2010. július 13-i tanácsi ajánlással összhangban a 2011-es túlzott általános államháztartási hiány korrekcióját, valamint további csökkentéseket irányozza elő. A 2010-es jelentős és előre ütemezett, strukturális értelemben több mint 2 százalékpontos költségvetési kiigazítást követően a 2011-es költségvetési erőfeszítés jóval alacsonyabb, mint az ajánlott, a GDP legalább 0,75 %-át kitevő kiigazítási szint. Mindazonáltal az aktualizált konvergenciaprogram a tanácsi ajánlásnak megfelelően 2011-re a túlzott államháztartási hiány korrekcióját, azt követően pedig további csökkentését tervezi. Az aktualizált program azonban nem részletezi kellőképpen a 2012–2014 között elérendő költségvetési célértékek megvalósítása érdekében tervezett költségvetési intézkedéseket. A 2014-re előirányzott, a GDP 0,6 %-át kitevő strukturális hiányra vonatkozó felülvizsgált, lefelé korrigált középtávú célkitűzés a minimálisan szükségesnél továbbra is ambiciózusabb. A célkitűzés tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum célkitűzéseit, és elérését a kovergenciaprogrami dőszakának végére (2014) tervezik. Ugyanakkor a túlzott hiány 2011-re ütemezett kiigazítását követően a 2012–2014-re tervezett átlagos évi költségvetési kiigazítás jóval alacsonyabb, mint a GDP 0,5 %-ában meghatározott, ajánlott minimális éves strukturális javulás. A fokozatosan javuló gazdasági kilátásokra való tekintettel a programnak a középtávú célkitűzés elérésében gyorsabb előrehaladást kellene célul tűznie. A középtávú termelésnövekedésre vonatkozó körültekintő előrejelzések alapján értékelve optimistának tűnik a költségvetési kiadás 2012–2013-ra előre jelzett növekedése, ami középtávon kockáztatja a strukturális költségvetési pozíciókat.

               (9)

               A túlzott hiány 2011 végére tervezett korrekciója hozzájárul a bizalom helyreállításához, és erősíti a kormányzati politikák hitelességét. Középtávon a GDP 0,6 %-át kitevő alacsony strukturális deficit célkitűzésének megvalósítása fontos ahhoz, hogy a költségvetési politika támogassa a jelenlegi monetáris politikát. A költségvetési konszolidációt hátráltatja azonban, hogy a közszféra működése nem elég hatékony, ami ahhoz vezethet, hogy a kiadásokra jelentős nyomás nehezedik, miközben a költségvetési bevételek várhatóan strukturálisan alacsonyabb szintűek lesznek, mint a válságot megelőző fellendülés éveiben. Ezért ambiciózus államháztartási reformok kellenek a szükséges költségvetési kiigazítás megvalósításához, valamint a szükséges strukturális reformok végrehajtásához, beleértve az Unió által támogatott projektek társfinanszírozását is.

               (10)

               A válságot megelőző kedvező gazdasági környezetben a bolgár költségvetési teljesítmény viszonylag pozitív volt. A költségvetési célokat következetesen teljesítették, és jelentős költségvetési tartalékok képződtek. 2009-ben a pénzügyi válság következményeként hosszú évek után első alkalommal költségvetési hiány lépett fel, és nem sikerült betartani a költségvetési egyensúlyt vagy kis mértékű többletet, valamint a GDP 40 %-át meg nem haladó közkiadásokat előíró szabályt. Ez részben a kiadások tervezésének és ellenőrzésének hiányosságaival volt kapcsolatban. Azt is tükrözte, hogy a válságot megelőző időszak élénk gazdasági tevékenységéből adódó bevételnövekedést az eseti kiadások meglehetősen nagy mértékű emelésének és a társadalombiztosítási terhek csökkentésének finanszírozására fordították. E problémák kezelésére a hatóságok számos kezdeményezést indítottak annak érdekében, hogy javítsák a kiadások ellenőrzését, valamint a nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereket, többek között átfogó jogszabálycsomag elfogadásával, amely megerősítette a költségvetési szabályokat és a középtávú költségvetési keretet. Ez várhatóan fokozza a költségvetési fegyelmet és a szakpolitikák kiszámíthatóságát, csökkenti a makrogazdasági ingadozást és kevésbé prociklikus költségvetési politikát biztosít.

               (11)

               A válság előtti fellendülés éveit a munkaerőpiac jelentős szűkülése és a bérek nagymértékű, a termelékenység növekedésénél gyorsabb ütemű emelkedése jellemezte. A bérek növekedésének üteme 2007 negyedik negyedévében érte el csúcspontját, megközelítve az évi 20 %-ot. A visszaesés után a bérek növekedési üteme mérséklődött, bár a munkaszerződések alapján foglalkoztatott alkalmazottak (azaz a munkaerő mintegy 65 %-a) esetében 2010-ben továbbra is viszonylag magas maradt a bérnövekedés, közel 10 %-ot téve ki. A bérek növekedésének és a termelékenység növekedésének összhangba hozása lehetővé tenné a gazdaság belső szerkezetátalakítását a termelékeny és exportvezérelt ágazatok erősítése érdekében.

               (12)

               A munkaerő-piaci részvételt gátló akadályok részben azt tükrözik, hogy nem állnak kielégítő mértékben rendelkezésre kellőképpen célzott és a szükségletekhez illeszkedő aktív munkaerő-piaci intézkedések, továbbá azt, hogy az Állami Foglalkoztatási Szolgálat nem hatékony és alulfinanszírozott. Az aktivizálás, az álláskereséshez nyújtott segítség és az átképzés terén mind a közszolgáltatások színvonala, mind a közkiadások szintje alacsony. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések hatóköre szintén korlátozott, az aktivizálási intézkedések az álláskeresőknek csupán 12 %-ára terjednek ki. Több regionális alapú foglalkoztatási program, valamint az uniós strukturális alapok által támogatott nagyszabású képzési program indításától rövid távon kedvező hatás várható. A programok eredményeinek nyomon követésére és értékelésére való képesség gyengesége azonban akadályozza a szakpolitikai tervezést. Mint arra egy, az Állami Foglalkoztatási Szolgálat megbízásából nemrégiben készült jelentés („Az aktív munkaerő-piaci intézkedések nettó hatásának értékelése”) is rámutat, hatékonyabban lehetne támogatni a munkanélküliek álláskeresését az egyéni sajátosságokat jobban figyelembe vevő és jobb minőségű szolgáltatásokkal és a munkaügyi hivatalok megfelelőbb infrastruktúrája révén.

               (13)

               A gazdasági válság továbbra is rányomja bélyegét a munkaerőpiacra. A munkanélküliségi ráta a 2008-as 5,4 %-ról 2010-re 10,2 %-ra emelkedett, a fiatalok (15–24 év közöttiek) esetében pedig 2010-ben elérte a 23,2 %-ot. A válság az alacsony képzettségűeket (köztük a roma kisebbség jelentős részét) különösen sújtotta, akik a munkanélkülieknek közel 70 %-át jelentik. A tartós munkanélküliség aránya (2010-ben 46 %) meghaladja az uniós átlagot (2010-ben 40 %), és fennáll a kockázata, hogy strukturális munkanélküliséggé válik. A fiatalok aktivitási rátája folyamatosan az uniós átlag kétharmada alatt van (2009-ben 29,5 % volt, szemben a 43,8 %-os uniós átlaggal). A fiatalok foglalkoztatási aránya 2009-ben 24,8 % volt (EU: 35,2 %). Bulgáriában a legmagasabb azoknak. fiataloknak az aránya is, akik sem az oktatásban, sem a munkaerőpiacon nem vesznek részt (a 15–24 évesek 19,5 %-a). A fiatalok munkaerő-piaci részvételének egyik legnagyobb akadálya, hogy kevés olyan lehetőség van, amely összeköti az oktatást és a munkavégzést, különösen a tanulmányi területnek megfelelő szakmai gyakorlat és gyakorlati képzés biztosításával, ami megkönnyítené a munkaerőpiacra való bejutást.

               (14)

               Az iskolai végzettség átlagosnál magasabb szintje ellenére Bulgáriában több mint 40 % azok aránya, akiknek nehézségei vannak az írás, az olvasás és a számolás terén. Ez azt jelzi, hogy javítani kell az oktatási rendszert, hogy az jobban illeszkedjen a munkaerő-piaci szükségletekhez. Az iskolai rendszer decentralizálására irányuló, nemrégiben megvalósított reform pozitív eredményeire építve az iskolára felkészítő és iskolai oktatásról szóló új törvény várhatóan olyan megoldásokkal szolgál majd, amelyek tovább erősíthetők, például a pénzügyi önállóság, az iskolára felkészítő oktatásban való részvételi arány, a külső értékelés és az elszámoltathatóság biztosítása tekintetében. A korai iskolaelhagyás aránya (2009-ben 14,7 %) az uniós átlag közelében van, ám a roma lakosság körében különösen magas (2008-ban 43 %-ra becsülték). A felsőfokú végzettséget szerzők aránya (2009-ben 27,9 %) továbbra is az uniós átlag (32,2 %) alatt van. Jelentős a késés Bulgária felsőoktatási reformja tekintetében. A már 2010-ben előterjesztett, ám azt követően visszavont új felsőoktatási törvény minden bizonnyal fontos lépés lesz a szükséges reformfolyamatban.

               (15)

               A 2010-ben elfogadott nyugdíjreform nem veszi figyelembe a várható élettartamot vagy az egészségügyi és tartós ápolási rendszer helyzetét. A végrehajtás időszaka 2011-től 2026-ig tart, és az intézkedések többségére az időszak második felében kerül sor – ez a nyugdíjrendszer első pillérének mind végrehajtására, mind fenntarthatóságára nézve kockázatot jelenthet.

               (16)

               A bolgár lakosokat az uniós átlagnál nagyobb mértékben érinti a szegénység (a lakosság 41,9 %-a él súlyos anyagi nélkülözésben, szemben a 8,1 %-os uniós átlaggal). Az időseknek mintegy 66 %-át veszélyezteti a szegénység, ami jóval meghaladja az uniós átlagot. A jelek szerint az elmúlt néhány évben az életkörülmények romlása tapasztalható. A demográfiai helyzetet figyelembe véve a nemzeti reformprogramban a szegénység mérséklésére vonatkozóan meghatározott célok megvalósítása nagyrészt az idősebb munkavállalókra és a hátrányos helyzetűekre vonatkozó intézkedések megfelelő kialakításától és a szociális transzferek kielégítő mértékétől függ. A nemzeti reformprogram a (lakosság kb. 10 %-át kitevő (3)) romák integrációjára irányuló operatív stratégia kialakítását irányozza elő, hogy átfogó terv keretében kezelhessék a foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a lakhatás területén tapasztalt sokféle akadályt.

               (17)

               A közszolgáltatások alacsony hatékonysága továbbra is gátolja a növekedést. A nemrégiben megvalósított korszerűsítés ellenére a közigazgatási reform nem foglalkozott azzal, hogy fejlesszék a személyzet szakmai színvonalát vagy a legfontosabb funkciókat. Bulgáriában igen kevéssé elterjedt a vezetékes széles sávú kapcsolat – 14,9 %-os aránya az EU-ban a második legalacsonyabb érték. Ez az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások igénybevételét is korlátozza.

               (18)

               A közbeszerzés terén jelentkező szabálytalanságok aránya az összes ellenőrzött eljárást nézve 60 %, a nagyméretű állami infrastrukturális projekteknek az esetében pedig – ahol a hatóságoknak előzetes ellenőrzési kötelezettségük van – még ennél is magasabb. A Közpénz-felügyeleti Ügynökség kapacitását lényegesen csökkentették; ennek következtében az ügynökség 2009-ben csak az összes közbeszerzési eljárás 12 %-a esetében végzett utólagos ellenőrzést.

               (19)

               A bolgár gazdaság energiaintenzitása az Unión belül az egyik legmagasabb. Erre szembeszökő példa a háztartások fűtése, ahol a probléma jelentős részben a rosszul karbantartott társasházakra vezethető vissza. A támogathatósági szabályok nemrégiben bevezetett változásai lehetővé teszik, hogy az uniós strukturális alapok felhasználhatóak legyenek az energiahatékonyságot szolgáló beruházások támogatására. Eddig kevés ilyen beruházásra került sor, miközben az energiafogyasztásra és a közlekedésre kivetett adókból származó bevétel csökkent a GDP-hez viszonyítva, valamint a munka adóterhéhez képest is – ez utóbbi jelentősen meghaladja az uniós átlagot. Az energiapiachoz való hozzáférést akadályozza a verseny alacsony szintje és az árrögzítő mechanizmusok homályos jellege.

               (20)

               Bulgária számos kötelezettségvállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. A költségvetés tekintetében a kötelezettségvállalások azt mutatják, hogy az államháztartás fenntarthatóságát oly módon erősítik meg, hogy nyugdíjreformra irányuló intézkedéseket hoznak, a nyugdíjak és a bérek 2013-ig tartó befagyasztásával fellépnek annak érdekében, hogy teljesítményen alapuló bérezés érvényesüljön a közszférában, továbbá kötelező erejű, számszerű költségvetési szabályokat is tartalmazó pénzügyi stabilitási paktum elfogadásával erősítik meg a hazai költségvetési keretet. A foglalkoztatás elősegítése érdekében intézkedéseket tesznek a be nem jelentett foglalkoztatás arányának csökkentésére és a munkaerő-piaci részvétel növelésére. A versenyképességet szolgáló intézkedések az adminisztratív terhek csökkentésére és az e-kormányzás fejlesztésére, valamint az oktatáshoz való hozzáférés javítására és az oktatási rendszer teljesítményének növelésére összpontosítanak. Az említett kötelezettségvállalások a paktum négy területéből hármat vesznek célba, a pénzügyi ágazatot figyelmen kívül hagyva. A konvergenciaprogramban és a nemzeti reformprogramban felvázolt átfogóbb reformterv folytatását jelentik, és felgyorsítják a költségvetési gazdálkodás, a közigazgatás és az oktatás területén folyó reformprojekteket. Az ajánlások értékelik és figyelembe veszik az Euró Plusz Paktum keretében tett kötelezettségvállalásokat.

               (21)

               A Bizottság értékelte Bulgária konvergenciaprogramját és nemzeti reformprogramját, valamint az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásait. Figyelembe vette nemcsak a programok Bulgária fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy összhangban állnak-e az uniós szabályokkal és iránymutatásokkal, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2010-es jelentős mértékű, előre ütemezett költségvetési kiigazítást követően a 2011-re vonatkozó költségvetési konszolidációs terveket az előirányzott módon végre kell hajtani, és a hiányt a 2010. július 13-i tanácsi ajánlásnak megfelelően a 3 %-os referenciaérték alá kell szorítani. Az aktualizált program nem részletezi kellőképpen a 2012–2014 között elérendő költségvetési célértékek megvalósítása érdekében tervezett költségvetési intézkedéseket, valamint gyorsabb előrehaladást lehetett volna biztosítani a kiválasztott középtávú cél elérése felé. A hazai költségvetési keret megerősítésével megszilárdul a költségvetési fegyelem, valamint középtávon kiszámíthatóbb és hitelesebb lesz a kormányzati politika. További lépéseket kellene tenni emellett annak érdekében, hogy megerősítsék a versenyképességet, megkönnyítsék az álláshoz jutást, védjék a legsebezhetőbb, többféle akadállyal szembesülő csoportokat, fokozzák a közigazgatási és a szabályozási kapacitást, növeljék az erőforrás-hatékonyságot, valamint több teret adjanak a növekedésnek és a beruházásoknak.

               (22)

               Ezen értékelés fényében, és figyelembe véve a 2010. június 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Bulgária 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját; arról alkotott véleményét (4) az alábbi (1) és (2) ajánlások tükrözik. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Bulgária nemzeti reformprogramját,

         AJÁNLJA, hogy Bulgária a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Folytasson hatékony költségvetési végrehajtást a túlzott hiány 2011-es korrigálása érdekében, összhangban a túlzotthiány-eljárásra vonatkozó 2010. július 13-i tanácsi ajánlással. Határozza meg a 2012–2014 közötti időszak költségvetési stratégiáját megalapozó intézkedéseket, és használja ki a folyamatban lévő gazdasági fellendülést a középtávú költségvetési célra irányuló költségvetési kiigazítás felgyorsítására, mindenekelőtt azáltal, hogy összhangba hozza a kiadások növekedését a középtávú potenciális növekedéssel, miközben fokozza a növekedést ösztönző közkiadási tételek arányát.

               2.

               Tegyen lépéseket annak érdekében, hogy kiszámíthatóbb legyen a költségvetés tervezése és a végrehajtás ellenőrzése, ideértve az időbeli elhatárolás elvét, különösen azáltal, hogy erősíti a költségvetési irányítást. Ennek érdekében alakítson ki és fogadjon el kötelező erejű költségvetési szabályokat, valamint az összes kormányzati szint átláthatóságát biztosító, pontosan meghatározott középtávú költségvetési keretet. Vezessen be intézkedéseket az eredményalapú költségvetési elszámolás kialakítására.

               3.

               Hajtsa végre, a folyamatban lévő nyugdíjreform keretében, a szociális partnerekkel egyeztetett lépéseket, a nyugdíjkorhatár emelésének és a korai kilépés csökkentésének támogatására vonatkozó kulcsfontosságú intézkedések előtérbe helyezésével, mint például a szolgálati időszak társadalombiztosításának fokozatos növelésével, valamint az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci aktivitásának meghosszabbítását segítő intézkedésekkel.

               4.

               A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően lépjen fel olyan intézkedések érdekében, amelyek biztosítják, hogy a bérek növekedése jobban tükrözi a termelékenység alakulását és fenntartja a versenyképességet.

               5.

               Tegyen lépéseket a szegénység elleni küzdelem és a társadalmi befogadás előmozdítása terén, különös tekintettel a többféle akadállyal szembesülő sebezhető csoportok tekintetében, oly módon, hogy: tovább bővíti a magán-munkaközvetítők piacát; korszerűsíti az állami foglalkoztatási szolgáltatásokat, hogy hatékonyabban tudják megfeleltetni a készségprofilokat a munkaerő-piaci szükségleteknek; valamint kiemelt figyelmet fordít az alacsony képzettségű fiataloknak nyújtott támogatásokra. Vigye tovább az oktatási reformot, és ennek érdekében legkésőbb 2012 közepéig fogadja el az iskolára felkészítő és iskolai oktatásról szóló törvényt és az új felsőoktatási törvényt.

               6.

               Fokozza a kulcsfontosságú kormányzati feladatok és a szabályozó hatóságok tekintetében a igazgatási kapacitás erősítésére tett erőfeszítéseket, hogy a közszolgáltatások eredményesebben tudjanak megfelelni a polgárok és a vállalkozások szükségleteinek; vezessen be intézkedéseket a közbeszerzés kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésére, erősítse meg a szabálytalanságok megelőzését és büntetését szolgáló hatósági kapacitásokat, hogy ezáltal javuljon a közpénzek felhasználásának minősége és költséghatékonysága.

               7.

               Annak érdekében, hogy a villamosenergia- és gázpiacon fokozottabb verseny érvényesülhessen, számolja fel a belépési korlátokat, a garantált nyereségre vonatkozó megállapodásokat és az árszabályozást, továbbá biztosítsa a bolgár energiaügyi szabályozó hatóság teljes függetlenségét. Vezessen be az épületek energiahatékonyságának fejlesztését szolgáló ösztönzőket.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A 2011. évre érvényben tartotta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU tanácsi határozat (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

      (3)  Az Európai Tanács becslései szerint.

      (4)  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdése alapján.


title: A Tanács ajánlása (2016. július 12.) Észtország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2016. évi stabilitási programját

text:
               18.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 299/45

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2016. július 12.)
   Észtország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2016. évi stabilitási programját
   (2016/C 299/11)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést, és ezzel elindult a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemesztere. Az Európai Tanács 2016. március 17–18-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. 2015. november 26-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Észtországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló ajánlást is. Az ajánlást az Európai Tanács 2016. február 18–19-én jóváhagyta, majd a Tanács 2016. március 8-án elfogadta (3). Mivel Észtország pénzneme az euro, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Észtországnak gondoskodnia kell az ajánlás teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról.

               (2)

               Az Észtországra vonatkozó 2016. évi országjelentést 2016. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Észtország által elért eredményeket. Az országjelentés magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. A Bizottság 2016. március 8-án bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit Elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Észtországban nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány.

               (3)

               Észtország 2016. április 28-án benyújtotta 2016. évi stabilitási programját, 2016. március 10-én pedig 2016. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 23. cikke szerint, amennyiben szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében, a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná ezt a rendelkezést.

               (5)

               Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2016. évi stabilitási programjában a kormány a 2016–2018-as időszak során a GDP mintegy 0,5 %-át kitevő államháztartási hiánnyal számol, amely a későbbiekben kiegyensúlyozódik. Strukturális értelemben véve Észtország továbbra is teljesíti a középtávú költségvetési célt – azaz a strukturális egyenleget – a programidőszak egésze alatt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság mértéke a várakozások szerint a GDP körülbelül 10 %-án marad 2017-ben, majd a GDP körülbelül 9,5 %-ára csökken 2020-ban. A fenti költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2016-ra megalapozott, 2017-re vonatkozóan azonban optimista. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan a 2015-ben a GDP 0,6 %-ának megfelelő többlet után 2016-ban költségvetési egyenleget, majd 2017-ben a GDP 0,2 %-át kitevő kisebb hiányt ér el, ami úgy tekinthető, hogy közel marad a középtávú költségvetési célhoz. A további eltérések értékelése annak a követelménynek a mentén történik majd, hogy a strukturális egyenleget a középtávú költségvetési célnak megfelelő szinten kell tartani. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Észtország várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (6)

               Észtország komoly lépéseket tett a munkaerőpiaci részvétel javítására, többek között a munkaképességgel összefüggő reform végrehajtása révén. A szóban forgó reform, amely 2016 januárjában lépett hatályba, és amelynek teljes körű végrehajtása 2017 januárjától várható, összességében véve növelni fogja a munkaerő-kínálatot. Kihívást jelent majd azoknak a reintegrációját elősegíteni, akik hosszabb időre kiszorultak a munkaerőpiacról. A munkaképességgel összefüggő reform kedvezményezettjeit a munkaerőpiacra lépésben és a munkaerőpiacon maradásban segítő új aktív munkaerőpiaci intézkedések születtek, és emellett változásokat vezettek be a pénzügyi támogatási rendszerben.

               (7)

               Észtország intézkedéseket hozott a munkavállalás ösztönzése terén azáltal, hogy valamennyi jövedelmi csoport esetében – az alacsony jövedelmű munkavállalókat is beleértve – csökkentette a munka adóterhét. Mindez hozzájárulhatott ahhoz, hogy Észtországban az uniós átlagnál alacsonyabb a munkanélküliségi ráta és magasabb az alacsony szakképzettségű munkavállalók foglalkoztatási rátája. A már elfogadott intézkedések között szerepel egy 2017-től tervezett további adó-visszatérítés az alacsony jövedelmű munkavállalók számára. Ez ugyanakkor magas tényleges marginális adókulcsokat eredményez, ami adócsapda kialakulásával és a „zsebbe fizetés” gyakorlatának ösztönzésével fenyeget. Ezeknek az intézkedéseknek a hatása csak értékelésüket követően lesz ismert.

               (8)

               Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó 2020-as stratégia, valamint a 2015–2018-as időszakra szóló szakképzési program végrehajtása segített növelni a szakképzésben való részvételt, valamint annak jelentőségét a munkaerőpiacon. A tanulószerződéses gyakorlati képzésen és szakképzésben részt vevő tanulók aránya várhatóan nőni fog, azonban a szakképzésekről lemorzsolódók aránya továbbra is aggodalomra ad okot.

               (9)

               A 0–3 évesek számára rendelkezésre álló kisgyermekkori nevelési és gondozási férőhelyek mennyisége még mindig nem elégséges, de évente újabb helyek jönnek létre, így javul a helyzet.

               (10)

               A nemek közötti bérszakadék a 2014-ben 28,3 %-ot kitevő mértékkel Észtországban a legmagasabb az Unióban. Ez azzal a kockázattal jár, hogy a nők potenciálját nem használják ki teljes körűen. A nemek közötti bérszakadék egyéb tényezők mellett a munkaerőpiacon fennálló foglalkoztatási és ágazati nemi szegregációnak, a magánszektor béreit érintő átláthatóság hiányának és a nők pályafutásában gondozási feladataik miatt bekövetkező hosszabb megszakításoknak tudható be. A kormány bejelentett egy sor intézkedést a nemek közötti bérszakadék kezelésére. Az egyelőre elfogadás és végrehajtás előtt álló tervezett intézkedések célja többek között az adatgyűjtés javítása, a munkaügyi felügyelőségek megbízása annak nyomon követésével, hogy a munkáltatók miként tartják be az egyenlő díjazás elvét, a bérek átláthatóságának előmozdítása, az apák ösztönzése arra, hogy a szülői szabadság egy részével ők éljenek, valamint a gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférés javítása. A 2016–2023-as időszakra szóló jóléti terv a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célokat is megfogalmaz olyan intézkedésekkel, mint a munkaerőpiacon fennálló nemi szegregáció kezelése és a sztereotípiák leküzdése. A tervek szerint az intézkedések csökkenteni fogják a családok gondozási terheit, és a gondozókat bevonják a munkaerőpiacra, ami várhatóan kedvező hatással lesz majd a nők munkaerőpiaci részvételére.

               (11)

               Észtországban nem minden településen van biztosítva a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés, és továbbra is kihívást jelent a például a közlekedés, az oktatás, az idősek tartós ápolása-gondozása és egyéb szociális szolgáltatások terén helyben nyújtott színvonalas szolgáltatások biztosítása. 2016 márciusában a kormány benyújtotta a parlamentnek a közigazgatási reformról szóló, a helyi önkormányzati reform előtt utat nyitó törvény tervezetét. A reform önkéntes és kormányzat által kezdeményezett összefonódásokkal is számol az elérhető és színvonalas szolgáltatások kínálata, valamint a hatékonyabb és kompetensebb kormányzás biztosítása érdekében. A módosított szociális jóléti törvény kilenc szociális szolgáltatásra vonatkozóan határoz meg minimumkövetelményeket, de végrehajtását az önkormányzatok szolgáltatásnyújtás terén jelentkező hiányosságai miatt kockázat övezi. A javasolt helyi önkormányzati reform elfogadása még nem történt meg.

               (12)

               Észtországban az egyik legmagasabb mind a magán-, mind a közszektorbeli beruházások GDP-hez viszonyított aránya. Ugyanakkor a beruházási környezet további javítása terén még kihívások előtt áll az ország. Észtország lépéseket tett a „Tudásalapú Észtország” elnevezésű kutatási-fejlesztési és innovációs stratégiának és a vállalkozási növekedési stratégiának a végrehajtására, amelyek együtt alkotják az ország intelligens szakosodásra vonatkozó keretét. A szóban forgó stratégiák közötti megfelelő szinergiák biztosítása elősegítheti a magánszektorbeli kutatási-fejlesztési és innovációs beruházásokat, különösen azért, mert a vállalkozások kutatási és technológiai beruházásainak aránya 2014-ben a GDP 0,6 %-ára csökkent, és valószínűtlen, hogy Észtország 2020-ban elérje a GDP 3 %-át kitevő kutatási-fejlesztési és innovációs célját. Korlátozott a kutatási intézményekkel együttműködő vállalkozások száma, ami a szabadalmi bejelentések alacsony szintjével jár. Mindeközben úgy tűnik, hogy Észtországban a gyártott áruk exportjának általános kerete az elmúlt években elmozdult az alacsonyabb értékű áruk irányába. A munkaerő és a szakképzett munkaerő hiánya gátat szabhat a csúcstechnológiai ágazatokban megvalósuló nagyobb beruházásoknak.

               (13)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Észtország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt a 2016. évi országjelentésben közzétette. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Mivel az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzásának erősítése érdekében a jövőbeli nemzeti döntések során az uniós szempontokra is tekintettel kell lenni, a Bizottság nemcsak azt vette figyelembe, hogy az intézkedések milyen jelentőséggel bírnak a fenntartható észt költségvetési és társadalmi-gazdasági politika szempontjából, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi.

               (14)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Észtország várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

         AJÁNLJA, hogy Észtország 2016-ban és 2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Gondoskodjon magas színvonalú közszolgáltatások – különösen szociális szolgáltatások – biztosításáról és az azokhoz való hozzáférésről helyi szinten, többek között a javasolt helyi önkormányzati reform elfogadása és végrehajtása által. Hozzon és hajtson végre intézkedéseket a nemek közötti bérszakadék szűkítésére, beleértve azokat, amelyek a jóléti tervben szerepelnek.

               2.

               Mozdítsa elő a magánberuházásokat a kutatás-fejlesztés és innováció területén, többek között az egyetemek és a vállalkozások közötti együttműködés megerősítése révén.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. KAŽIMÍR

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

      (3)  HL C 96., 2016.3.11., 1. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).