Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0935

A Bizottság ajánlása a Tanácsnak a Bizottságnak nyújtott, a felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról Kanada Kormányával folytatott tárgyalások lebonyolítására történő felhatalmazásról  /* SEC/2005/0935 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.07.2005SEC(2005) 935 véglegesA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAKa Bizottságnak nyújtott, a felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról Kanada Kormányával folytatott tárgyalások lebonyolítására történő felhatalmazásról1. INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTEREA javaslat háttere kettős: egyfelől az Európai Unió felsőoktatási politikája, másfelől a EU és Kanada közötti kapcsolatok rendszere, melyek közül előbbi a felsőoktatás hatékonyságának és minőségének világszínvonalra emelését, utóbbi az oktatási együttműködés szélesítését irányozza elő.Az oktatás ügye egyik kulcseleme a lisszaboni stratégiának, mely előirányozza, hogy az Európai Unió oktatási rendszere 2010-re a világ számára követendő például szolgáljon. Ez a cél csak akkor teljesíthető, ha az európai oktatás lépést tart a világban zajló fejleményekkel, különös tekintettel a világ legfejlettebb országaival – többek között Kanadával – folytatott együttműködésre, az oktatásban használt szemléletmódoknak és követelményeknek ezekkel az országokkal történő összehasonlítására.A Kanadához fűződő kapcsolatokat a folyamatos bővülés jellemzi, melynek legújabb kifejeződése a 2004-ben elfogadott „Partnerségi Terv”, amely a fennálló megállapodás fejlesztését a felsőoktatási és képzési intézményekhez való hozzáférés javításán, a csereprogramok számának és körének bővítésén keresztül irányozza elő. A terv külön említést tesz az oktatás formális struktúráitól független ifjúságpolitikai tevékenységek folytatásáról.A jelenleg érvényben lévő megállapodást, amely a 2000-2005 időszakra szól, 2000-ben kötötték meg. Jelen javaslat tárgya egy új, a 2006-2013. évi időszakra vonatkozó megállapodás létrehozásával kapcsolatos felhatalmazás.A javaslat célkitűzéseiÁltalános célkitűzésAz EU/Kanada program általános célkitűzései a következők:-  az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása,-  a polgárok jobb felkészítése a tudásalapú társadalomra.Ennek megfelelően az EU/Kanada program arra törekszik, hogy kölcsönösen emelje a felsőoktatás, a képzés, és a fiataloknak nyújtott nem formális oktatás minőségétKonkrét célkitűzésekA konkrét célkitűzések az alábbiak:-  az Európai Unió és Kanada közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás, képzés és ifjúságpolitika területén,-  a felsőoktatási és képzési intézmények, az ifjúsági intézmények és szervezetek fejlesztésének elősegítése,-  az ifjúságpolitikával és ifjúsági munkával kapcsolatos párbeszéd és tapasztalatcsere fejlesztése,-  az egyéni résztvevők személyes fejlődésének elősegítése személyes érdekeik szem előtt tartásával, valamint a program általános céljának előmozdítása érdekében.Működési célkitűzésekA működési célkitűzések az alábbiak:1.  a felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi programok és a mobilitás elősegítése céljából,2.  a felsőoktatás és szakképzés területén aktív állami és magánszervezetek együttműködésének támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából,3.  szakemberek transzatlanti mobilitásának támogatása az EU és Kanada közötti kapcsolatok szempontjából lényeges témákra vonatkozó kölcsönös egyetértés fokozása céljából,4.  ifjúsági intézmények, szervezetek és ifjúsági munkások közötti együttműködés támogatása a bevált gyakorlat cseréje és a kapcsolatépítés elősegítése céljából.Összehangolás más politikákkalAz EU/Kanada felsőoktatási, képzési és ifjúsági program teljes mértékben összhangban kíván lenni az ezeken a területeken létező egyéb európai uniós eszközökkel, illetve azokat ki kívánja egészíteni, megnyitva a lehetőséget a minőségi oktatással összefüggő célok megvalósítására az EU és Kanada közötti együttműködésen keresztül, és személyes dimenziót adva a transzatlanti együttműködésnek. A program további törekvése az EU központok tevékenységének kiegészítése további cserelehetőségek nyújtásával és az Atlanti-óceán két oldalán lévő intézmények és szervezetek közötti strukturális együttműködés ösztönzése által.Konzultációk az érdekelt felekkel-  2001. évi tanulmány a szakoktatási és képzési együttműködés módozatairólA Bizottság megbízásából készített tanulmány aláhúzta az EU-Kanada közötti szakképzési együttműködés fontosságát. Jóllehet a szakképzési intézmények nem feltétlenül rendelkeznek a transzatlanti együttműködéshez szükséges készségekkel, komoly lehetőség van a tapasztalatok kölcsönös gazdagítására ennek az együttműködési formának a segítségével; ezáltal új lehetőségek biztosíthatók olyan hallgatók, gyakornokok és oktatók transzatlanti mobilitására, akik e lehetőségekhez egyébként nem férnének hozzá. A tanulmány megállapította, hogy a felsőoktatási lehetőségeket kiegészítő szakképzési komponens létrehozása jelentős költségvetési erőfeszítést igényelne.-  Időközi külső értékelés2005 elején lezárult a program külső értékelése. Az értékelés igazolta, hogy a program hatásos, a megfogalmazott célok szempontjából releváns, és előnyös a részt vevő intézmények, szakterületek és hallgatók számára. Ugyanakkor az értékelés megállapította, hogy a program mérete nem elegendő ahhoz, hogy hatást gyakoroljon az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértésre. Az értékelők javasolták a sikeres projektek tekintetében egy további mobilitási támogatási rendszer felállítását.-  Kanada-EU ifjúsági szeminárium2004 novemberében kísérleti jelleggel szeminárium zajlott európai uniós és kanadai ifjúsági szervezetek és ifjúsági munkások számára. A szeminárium megmutatta, hogy mindkét oldalon érdeklődés és igény mutatkozik a tapasztalatok cseréje iránt a fiatalokat érintő kérdésekben, így az állampolgárság, a kulturális sokféleség, az önkéntes tevékenységek, illetve a nem formális oktatás elismerése és ösztönzése területén. A szeminárium mindenekelőtt a döntéshozók közötti párbeszéd folytatását, a bevált gyakorlati megoldások cseréjének és az erőforrások ifjúsági munkások közötti megosztásának támogatását javasolta.A megvizsgált döntési lehetőségekFelfogások és eszközök: szakpolitikai párbeszéd és egyeztetésAz Európai Unió és Kanada közötti szakpolitikai párbeszéd egyértelműen hozzájárul az oktatási, képzési és ifjúságpolitikai stratégiák jobb megértéséhez, elősegíti a bevált gyakorlati megoldások cseréjét és – végső soron – a polgárok életére közvetlenül kiható intézkedésekhez vezet.Azonban a szakpolitikai párbeszéd önmagában nem képes alulról felfelé irányuló, személyes kapcsolatokat eredményező, innovatív együttműködési formák létrehozására, a fiatalok minőségi mobilitásának fokozására, és nem segíti elő a fiatalok és szervezetek hozzáférését a transzatlanti csereprogramokhoz. Ezek ösztönzésére és támogatására konkrét tevékenységeket előirányzó programra van szükség.A kiadási program lehetséges alternatíváiIntegráció már létező vagy javasolt keretekbeA jelenleg működő oktatási és képzési programok, így a Socrates és a Leonardo da Vinci a tagországok számára készültek és kizárólag azokra irányulnak. Ezek döntéshozatali mechanizmusai, tevékenységtípusai és végrehajtási eljárásai nem illeszkednek az EU-Kanada kétoldalú felsőoktatási és képzési együttműködés kereteibe. Ugyanez vonatkozik az egész életen át tartó tanulás jövendő programjára is.Az Erasmus Mundus program célja az európai uniós felsőoktatás minőségének javítása, valamint nemzetközi elismertségének fokozása harmadik országok hallgatóinak és kutatóinak nyújtott ösztöndíjprogramon keresztül. Az Erasmus Mundus nem irányul kétoldalú cserékre, nemzetközi tantervfejlesztésre vagy az intézményi együttműködés fejlesztésére. Nem foglalkozik sem a szakképzéssel, sem az ifjúság kérdéseivel, és a felsőfokú végzettséggel rendelkező hallgatókra összpontosít, szemben a javasolt EU-Kanada együttműködési programmal, amely elsősorban a felsőfokú végzettséggel még nem rendelkező egyetemi és főiskolai hallgatókra összpontosít.Más külső programok ugyancsak alkalmatlanok az itt javasolt EU-Kanada kétoldalú együttműködés célkitűzéseinek megvalósítására.Bár a jelenlegi Ifjúság program (és amennyiben elfogadásra kerül, a jövendő Cselekvő ifjúság program) elvileg lehetővé teszi a harmadik országokkal folytatott együttműködést, ez az együttműködés hatókörében korlátozott, leginkább a szomszédos országokra irányul, és nem tartozik céljai közé kétoldalú együttműködések kialakítása. A javasolt EU-Kanada megállapodás ezért kiegészíti ezt a programot.A megállapodás megújítása és a jelenlegi program hatáskörének bővítéseA javasolt megállapodás és az általa létrehozott program nem jelent gyökeres változást a jelenlegi együttműködéshez képest. Ugyanakkor növeli a csereprogramok lehetőségeit, minden lehetséges kedvezményezett számára fokozott hozzáférést biztosít, és az együttműködés új kereteit hozza létre az ifjúságpolitika területén.A program figyelembe veszi az elmúlt időszakból levont tapasztalatokat azáltal, hogy különbséget tesz a felsőoktatás és a szakképzés területei között, épít a kiválóságra, és bővíti a hallgatók és a fiatalok csereprogramjait.Az értékelés megállapította, hogy a jelenlegi program szűkös költségvetése korlátozza a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását, és akadályozza a szakképzés területén megvalósuló jelentékeny együttműködés kialakulását. A javasolt megállapodással létrehozandó program a jelenlegi 0,8 millió eurós költségvetést átlagosan évi 2 millió euróra emeli.A figyelembe vett döntési lehetőségek pozitív és negatív hatásának értékeléseCéljainak elérése esetén a program rövid és hosszú távon is pozitív hatással lesz a fiatalokra, csakúgy, mint a felsőoktatással, képzéssel és az ifjúsággal foglalkozó intézményekre és szervezetekre.A transzatlanti mobilitás értékes tapasztalatokkal gazdagítja a résztvevőket, mely tapasztalatok segítenek abban, hogy a résztvevők nagyobb sikerrel integrálódjanak a ma társadalmába és a tudásgazdaság viszonyai közé. A bevált gyakorlati módszerek egymástól történő eltanulásán és új felfogásmódok együttes kidolgozásán keresztül az együttműködés segíti az intézményeket a jobb tantervek és tanítási módszerek kialakításában. Hosszú távon az együttműködés segít fenntartani az Európai Unió és Kanada között a személyes dimenzióban elért magas fokú egyetértést.A program társadalmi, gazdasági és környezeti szintű hatásai között nem áll fenn összeütközés.A jelenlegi opció választásának okaiSzéles körű az egyetértés abban a tekintetben, hogy a program központi eleme továbbra is a felsőoktatás maradjon. Ugyanakkor a program lehetőséget biztosítana transzatlanti együttműködésre a szakoktatás területén és azon képzési szervezetek számára, melyek egyébként nem vennének részt ilyen együttműködésben. Új elemként kerülne a programba az ifjúsági tevékenység, mely a fiataloknak nyújtott nem formális oktatás terén járulna hozzá az EU és Kanada között megvalósuló együttműködés fejlesztéséhez.Az egész életen át tartó képzés keretén belül, valamint az EU-Kanada kapcsolatok személyes dimenziójának erősítésére, a program ugyancsak nyitott lenne azon fiatal, elsősorban a felsőoktatás és a közigazgatás világán kívül tevékenykedő szakemberek irányában, akik az EU és Kanada közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő, a kanadai hatóságokkal folytatott későbbi konzultációk során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni, vagy képzésben részt venni.A program hatását fokozná rendszerszintű hatással bíró, szakpolitikai irányultságú projektek és ifjúsági tevékenységek létrehozása. E projektek célja az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos bevált gyakorlati megoldások cseréje és az ezekre vonatkozó ismeretek növelése. E megoldások egyaránt tartanak számot az Európai Unió és Kanada érdeklődésére, és az őket közvetlenül alkalmazókon kívül másokra is hatással lehetnek.A javaslat jogi elemeiJogalapA javaslat alapja a Szerződés 149., 150. és 300. cikke.Szubszidiaritás és arányosságAz együttműködés számára többoldalú keretet javasolva, a program kiegészíti a tagállamok és Kanada közötti kétoldalú együttműködési programokat. A program teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok hatáskörét, a kezdeményezés jogát a célintézmények és célszervezetek számára fenntartva. A javasolt program nem szándékozik olyan szabályozási jellegű intézkedéseket hozni, amelyek összeütközésbe kerülnének a tagállamok e területen fennálló kizárólagos hatáskörével.A program költségigénye alacsony, potenciális hatásai jelentősek. Az arányosság érvényesülése biztosított.A beavatkozás leírásaA program az alábbi tevékenységek végrehajtásán keresztül kívánja céljait megvalósítani:Tevékenységek a felsőoktatás, a szakoktatás és a képzés területénKonzorciális projektekE tevékenység célcsoportját felsőoktatási intézmények, szakképzési intézmények és szervezetek, illetve azok oktatói, hallgatói és gyakornokai képezik. A tevékenység két konkrét célkitűzéssel, nevezetesen a felsőoktatási és képzési intézmények és szervezetek fejlesztésének elősegítésével, illetve az oktatók, hallgatók és gyakornokok mobilitásának növelésével van összefüggésben.A projektek e típusa főképp a jelenleg támogatott közös projektek folytatását fedi. A konzorciális projektek az EU-Kanada együttműködés szempontjából kulcsfontosságú, a kanadai hatóságokkal folytatott eszmecsere során meghatározandó, elsőbbséget élvező területekre összpontosulnak.Kiválósági mobilitási projektek (követő jelleggel)E tevékenységtípus keretében a kiválóan teljesítő konzorciális projektek részesülhetnek további pénzügyi támogatásban egy kezdeti 3-4 éves szakaszt követően. A támogatás kizárólag a hallgatói mobilitás további lehetőségeinek megteremtésére használható fel. Mivel a hangsúly ebben az esetben a kiválóságra esik, az intézkedés segíthet a program eredményességének a fokozásában, ugyanakkor a támogatott projekteket a jó teljesítményre és a kiváló minőségű mobilitási projektek fenntarthatóságához való hozzájárulásra ösztönzi.Szakpolitikai irányultságú intézkedésekEz az intézkedési forma a felsőoktatással és a szakképzéssel foglalkozó intézményekre irányul. A tevékenység konkrét célja az EU és Kanada közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és szakképzés fejlesztése terén, egyes prioritásként kezelt témák kiemelésével. Hosszabb távon a tevékenység hatással van a szakpolitika és a felsőoktatási és szakképzési rendszer fejlődésére.Az itt támogatott tevékenységek körébe tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok, teljesítményértékelési gyakorlatok tartoznak.„Schuman-Kanada” egyéni mobilitási támogatásA tevékenység célja a felsőoktatás és a közigazgatás világán kívülről érkező olyan fiatal szakemberek (döntéshozók, társadalmi partnerszervezetek képviselői, újságírók, stb.) támogatása, akik az EU és Kanada közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő, a kanadai hatóságokkal folytatott későbbi konzultációk során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni, vagy képzésben részt venni.Ifjúsági tevékenységekEnnek az intézkedésnek a célcsoportját ifjúsági intézmények, szervezetek, ifjúsági munkások képezik. A tevékenységek célja:a) a párbeszéd és a bevált gyakorlati megoldások cseréjének ösztönzése, az ifjúsági munka módszertani eszközei cseréjének elősegítése döntéshozók, ifjúsági munkások, ifjúsági szervezetek és egyéb, ifjúsági ügyekért, többek között az ifjúság mobilitásáért felelős intézmények között. Az itt támogatott tevékenységek körébe tartozhatnak szemináriumok, tanfolyamok, árnyékmunka ( job shadowing ) és tanulmányi látogatások kiválasztott témákban, pl. kulturális sokféleség, önkéntesség, nem formális képzés elismerése.b) tartós, többoldalú partneri kapcsolatok, hálózatok kiépítése a részt vevő szervezetek közötti együttműködés és a fiatalok mobilitásának elősegítése céljából, találkozókon, internetes honlapok létesítésén, információcserén, stb. keresztül.Költségvetési vonzatokA javasolt program maximális költségvonzata nyolcéves időszakra (2006-2013) 17,4 millió euro (ebből 1 millió euro az ifjúsági tevékenységek költségvetése), feltéve, hogy Kanada is hasonló nagyságú pénzeszközzel járul hozzá a programhoz.A Bizottság a megállapodás szövegébe a program félidei felülvizsgálatára vonatkozó, a tevékenységek irányának megváltoztatását és a pénzügyi terv keretében a program számára megállapított költségvetés újraértékelését lehetővé tevő rendelkezést kíván beiktatni.A költségvetés növelésének okaAmint az 5.2 pontban megállapítottuk, a jelenlegi szűkös költségvetés korlátozza a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását, és akadályozza a szakképzés területén megvalósuló jelentékeny együttműködés kialakulását.KöltségszámításReferenciaösszegek számítási célraFelsőoktatás és szakképzésKonzorciumok: 138.000 euro, amelyből 120.000 EUR mobilitási támogatás (1000 euro/hó + 1000 euro utazási támogatás, összesen 24 hallgató részére, átlagosan 4 hónapos tanulmányi időszakra) és 18.000 euro a konzorciumban társult partnerek részére nyújtott átalányösszeg. A mobilitást nem tartalmazó projektek számára nyújtott átlagos támogatás összege 100.000 euro.Kiválósági projektek: 100.000 euro a pótlólagos mobilitási lehetőségek támogatására (1000 euro/hó + 1000 euro utazási támogatás, összesen 20 hallgató részére, átlagosan 4 hónapos tanulmányi időszakra).Politikaközpontú intézkedések: 100.000 euro.„Schuman-Kanada” egyéni mobilitás: 32.000 euro (ösztöndíjasonként 5000 euro/hó + 2000 euro utazási támogatás, átlagosan 6 hónapos időszakra).IfjúságBevált gyakorlati megoldások, többoldalú partnerség és hálózatok: a számítás projektenként átlagosan 20.000 euro költséggel kalkulál. Az EU hozzájárulás elsősorban az EU résztvevők utazási költségeit, illetve az EU-oldali fogadóintézményeknek a tevékenységekkel kapcsolatos költségeit fedezi (főleg szállás és napidíj).Eredmény előirányzatA program a nyolcéves időszak alatt 210 projektet kíván támogatni (részletesen lásd a 2. mellékletben szereplő pénzügyi kimutatás 8. pontjában). A mobilitási tevékenységekben 4430 fő vesz részt az Európai Unióból és Kanadából a program teljes ideje alatt.2. AJÁNLÁSBizottság ezért azt ajánlja a Tanácsnak, hogy-  hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytasson Kanada Kormányával egy, a felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési program megújítására vonatkozó, 2006-2013 időszakra szóló megállapodásról-  a Szerződés 300. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva, a mellékelt tárgyalási irányelvek keretei között folytassa le.MELLÉKLETTÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK5.  A tárgyalások célja az Európai Közösség és Kanada kormánya között kötendő felsőoktatási, képzési és ifjúsági megállapodás létrehozása. A megállapodás e területeken együttműködési programot létesít.6.  A programot a Bizottság és az illetékes kanadai hatóságok együttesen irányítják; a végrehajtás, ellenőrzés és értékelés módjait közösen határozzák meg.7.  A program öt fő tevékenységi formát irányoz elő: konzorciális projekteket, kiválósági mobilitási projekteket, szakpolitikai irányultságú intézkedéseket, „Schuman-Kanada” egyéni mobilitási támogatást, és ifjúsági tevékenységeket.8.  A konzorciális projektek rendszerint legkevesebb három Európai Unió-beli felsőoktatási vagy képzési intézmény és három hasonló kanadai intézmény részvételével jönnek létre, és középpontjukban elsősorban a tantervfejlesztés és a diákcsere áll. A projektek az EU-Kanada együttműködés szempontjában kulcsfontosságú, a kanadai hatóságokkal folytatott eszmecsere során meghatározandó, elsőbbséget élvező területekre összpontosulnak.9.  A kiválósági mobilitási projektek olyan konzorciális projektek, amelyek kiemelkedő minőséget értek el, és amelyek kizárólag a hallgatók mobilitásának ösztönzésére használható további támogatásban részesülnek.10.  A szakpolitikai irányultságú intézkedések körébe tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok, teljesítményértékelési gyakorlatok tartoznak, és azok a felsőoktatás és szakképzés horizontális kérdéseire irányulnak.11.  A „Schuman-Kanada” egyéni mobilitási támogatás célcsoportját elsősorban azok a felsőoktatás és a közigazgatás világán kívül tevékenykedő szakemberek – döntéshozók, társadalmi partnerszervezetek képviselői, újságírók, stb. – képezik, akik az EU és Kanada közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő területeken kívánnak tanulmányokat folytatni, vagy képzésben részt venni.12.  Az ifjúsági intézkedések tartalma bevált gyakorlati megoldások cseréje, többoldalú partnerségek és hálózatok kialakítása.13.  A tevékenységeket pályázati felhívásokon keresztül kell végrehajtani.14.  A pályázatokon nyertes projektekben részt vevő felek egyenlő mértékű társfinanszírozással járulnak hozzá a projektekhez.15.  Minden fél hozzájárul a program mintegy 17 millió eurós teljes költségvetéséhez.16.  A megállapodás keretében végrehajtott együttműködési tevékenységek ellenőrzésére vegyesbizottság kerül felállításra.17.  A megállapodás szövegébe a program felülvizsgálatára vonatkozó, a tevékenységek irányának megváltoztatását és a pénzügyi terv keretében a program számára megállapított költségvetés újraértékelését lehetővé tevő rendelkezés kerül beiktatásra.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: A Tanács ajánlása (2017. március 21.) az euroövezet gazdaságpolitikájáról

text:
               24.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 92/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2017. március 21.)
   az euroövezet gazdaságpolitikájáról
   (2017/C 92/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben a 121. cikkének (2) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az euroövezet gazdasága fellendülőben van, ám ez a folyamat továbbra is sérülékeny. Az elmúlt években jelentős volt a fejlődés: 2015 óta az euroövezeti bruttó hazai termék (GDP) elérte a válság előtti szintet, a munkanélküliség pedig 2010–2011 óta most a legalacsonyabb. Ugyanakkor az aggregált kereslet visszafogott, az infláció az Európai Központi Bank rendkívül alkalmazkodó monetáris politikája ellenére is jócskán elmarad a célértéktől, és a növekedést visszaveti a válság hagyatéka, többek között a tartós makrogazdasági egyensúlyhiány és a gazdaság valamennyi ágazatában megfigyelhető nagymértékű eladósodottság, ami hitelállomány-leépítést tesz szükségessé és csökkenti a fogyasztásra és beruházásra rendelkezésre álló erőforrásokat. Az euroövezet gazdaságának növekedési potenciálja ráadásul tartósan csökkenést mutat, és a válság tovább erősítette ezt a tendenciát. A javulásra utaló jelek ellenére a tartós beruházási hiányból és a magas munkanélküliségből adódóan fennáll a növekedési kilátások további romlásának kockázata. Az euroövezet gazdasági egyensúlyának helyreállítása változatlanul aszimmetrikus jelleget mutat, mivel az egyensúlyhiány kiigazítása csak a nettó adós országokban figyelhető meg, és ez egyre növekvő folyófizetésimérleg-többletek kialakulásához vezet. A G20-csoporton belül létrejött globális megállapodás keretében az euroövezeti tagállamokkal szemben elvárás, hogy valamennyi – többek között költségvetési és strukturális – szakpolitikai eszköz egyéni és kollektív alkalmazása révén érjenek el erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott és inkluzív növekedést.

               (2)

               Ambiciózus strukturális reformokkal kellene elősegíteni a humánerőforrások és a tőkeforrások zökkenőmentes és hatékony újraelosztását, hozzájárulva ezzel a folyamatban lévő technológiai és szerkezeti változásokból fakadó kihívások kezeléséhez. Olyan reformokra van szükség, amelyek kedvező üzleti klímát teremtenek, kiteljesítik az egységes piacot és felszámolják a beruházási akadályokat. Az erre irányuló erőfeszítések elengedhetetlenek a termelékenység és a foglalkoztatás növeléséhez, a konvergencia megerősítéséhez és az euroövezeti gazdaság növekedési potenciáljának, illetve alkalmazkodóképességének fokozásához. A strukturális reformok végrehajtása az alkalmazkodó ármechanizmusokat használó, hatékony piacok megteremtése révén elősegítené, hogy a monetáris politika a reálgazdaságban is kifejtse hatását. A beruházási szűk keresztmetszetek megszüntetését és a beruházásélénkítést célzó reformok kettős előnnyel járnának: rövid távon élénkítenék a gazdasági tevékenységet, és egyúttal megteremtenék a hosszú távú, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeit. A termelékenységet javító reformok különösen fontosak azon tagállamok számára, amelyekben a magas külső adósságállomány miatt jelentős hitelállomány-leépítésre van szükség, mivel a gyorsabb ütemű növekedés elősegíti az adósságráta mérséklését. Az áralapú és nem áralapú versenyképesség fellendítése ugyancsak ösztönözné ezen országok külső egyensúlyának helyreállítását. A nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamok olyan intézkedések – köztük strukturális reformok – bevezetésével járulhatnak hozzá az euroövezet egyensúlyának helyreállításához, amelyek elősegítik a többletmegtakarítások belső keresletbe történő becsatornázását, mindenekelőtt a beruházások megerősítése révén. A jelenlegi alacsony kamatszint e tekintetben további lehetőségeket is kínál, főleg a jelentős költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamokban.

               (3)

               A strukturális reformok – köztük az országspecifikus ajánlásokban előírt, valamint a gazdasági és monetáris unió (GMU) kiteljesítéséhez szükséges intézkedések – koordináltabb végrehajtása nyomán kedvező továbbgyűrűző hatások jelentkezhetnek a tagállamokban, és a reformok rövid távú pozitív hatásai is erősödhetnek. Az eurocsoport tematikus megbeszélései értékes eszköznek bizonyultak az euroövezet reformprioritásaival kapcsolatos közös álláspont kialakítása, a bevált gyakorlatok megosztása, a reformok végrehajtásának előmozdítása és a strukturális konvergencia szempontjából. Az eurocsoportnak folytatnia kell és lehetőség szerint meg kell erősítenie ezeket a megbeszéléseket, többek között az elfogadott közös elvek és az összehasonlító teljesítményértékelés gyakorlati alkalmazásával. Az említett megbeszéléseket az érintett tanácsi formációkban még tartó viták sérelme nélkül kell folytatni, és adott esetben figyelembe kell venni a közös feladatoknak és tapasztalatoknak az egész Uniót érintő jellegét. A nemzeti termelékenységi testületek – a 2016. szeptember 20-án elfogadott, a nemzeti termelékenységi testületek létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra (1) való válaszlépésként – szintén hozzájárulhatnak nemzeti szinten a szükséges reformok iránti felelősségvállalásnak és e reformok végrehajtásának az előmozdításához.

               (4)

               A közös szabályokon alapuló nemzeti költségvetési politikák szoros koordinálása a megfelelő átfogó költségvetési irányvonal kialakításának és a monetáris unió zökkenőmentes működésének nélkülözhetetlen előfeltétele. A közös költségvetési szabályok nemzeti szinten az államadósság fenntarthatóságát hivatottak biztosítani, miközben gondoskodnak a makrogazdasági stabilizációhoz szükséges mozgástér megőrzéséről. A nemzeti és az átfogó euroövezeti költségvetési irányvonalaknak tehát kiegyensúlyozottan kell érvényesíteniük egyrészt a nemzeti államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, másrészt a nemzeti, illetve euroövezeti szintű rövid távú makrogazdasági stabilitásra vonatkozó célkitűzést. Jelenleg nagy bizonytalanság övezi a gazdasági fellendülés erejét és a gazdasági szabad kapacitások mértékét, a monetáris politika pedig nagymértékben alkalmazkodott a körülményekhez. Ebben a helyzetben arra van szükség, hogy az euroövezeti szintű költségvetési politika kiegészítse a monetáris politikát a kereslet – különösen a beruházások – élénkítése és az alacsony inflációtól való elmozdulás érdekében, figyelembe véve azonban az államadósság fenntarthatóságával kapcsolatosan továbbra is fennálló aggályokat. Az alacsony kamatlábak mind a költségvetési politika hatékonyságát, mind az országok közötti továbbgyűrűző hatásokat fokozzák. Az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Központi Bank, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára 2016. november 16-án kiadott, „A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé” című közleményében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi körülmények között 2017-ben a GDP 0,5 %-áig terjedő költségvetési expanzió kívánatos az euroövezet egészében.
               2016 júliusában az eurocsoport a Bizottság elemzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy a 2017. évi, összességében semleges átfogó költségvetési irányvonal megfelelő egyensúlyt teremt. 2016 decemberében az eurocsoport hangsúlyozta, hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a fenntarthatóság biztosításának szükségessége és annak szükségessége között, hogy a beruházásokat a még bizonytalan fellendülés megerősítése céljából támogassák, hozzájárulva mindezzel a szakpolitikai intézkedések kiegyensúlyozottabb kombinációjának kialakulásához. Ezzel egyidejűleg számos tagállamban továbbra is magas az államadósság, és középtávon fenntarthatóvá kell tenni az államháztartást. A tagállamok körében ezért biztosítani kell a költségvetési kiigazítások megfelelő differenciálását, figyelembe véve a költségvetési mozgásteret és az euroövezeti országokra gyakorolt továbbgyűrűző hatásokat. A költségvetési céljaikat túlteljesítő tagállamok kedvező költségvetési helyzetüket kihasználva – az adott ország sajátos körülményeitől függően – tovább erősíthetnék belső keresletüket és növekedési potenciáljukat, ezzel egyidejűleg tiszteletben tartva a középtávú célt, a tagállami költségvetési előjogokat és a nemzeti követelményeket.
               Például az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott garanciák révén a költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok rendkívül hatékonyan képesek maximalizálni intézkedéseiknek az euroövezeti reálgazdaságra és gazdasági fellendülésre gyakorolt hatását. A Stabilitási és Növekedési Paktum (SNP) prevenciós ágához tartozó tagállamoknak, amelyekben további költségvetési kiigazításra van szükség, biztosítaniuk kell, hogy eleget tegyenek az SNP 2017-re vonatkozó követelményeinek. Az SNP korrekciós ágához tartozó tagállamoknak pedig gondoskodniuk kell túlzott hiányuk időben történő, tartós megszüntetéséről, az előre nem látható körülmények ellensúlyozására szolgáló költségvetési tartalékot alakítva ki. A tagállamoknak az SNP-t maradéktalanul tiszteletben tartó költségvetési politikákat kell alkalmazniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a meglévő szabályok keretein belül rendelkezésre álló rugalmasságot. A strukturális reformok – főként a termelékenységet növelő intézkedések – támogatnák a növekedést és fokoznák az államháztartások fenntarthatóságát. Ezen túlmenően növekedne a költségvetéseknek rövid távon a keresleti oldalra, hosszabb távon pedig a termelékenységre gyakorolt hatása, amennyiben – az erőforrásoknak a tárgyieszköz- és immateriális beruházásokra való összpontosításával – mind a bevételi, mind a kiadási oldalon döntő módon javulna a nemzeti költségvetések összetétele és a költségvetési gazdálkodás. A tagállami szakpolitikák hitelességének megerősítéséhez, valamint a rövid távú makrogazdasági stabilitás, az államadósság fenntarthatósága és a hosszú távú növekedés közötti egyensúly megteremtésének elősegítéséhez hatékony nemzeti költségvetési keretekre van szükség.

               (5)

               Az euroövezeti munkaerőpiac továbbra is fokozatosan élénkül, és a munkanélküliség folyamatosan csökken. Mindazonáltal több tagállamban változatlanul nagymértékű a tartós és az ifjúsági munkanélküliség; a szegénység, a társadalmi kirekesztődés és az egyenlőtlenség pedig súlyos problémát jelent. A munkaerőpiac rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javítását célzó reformok tekintetében tett előrelépések dacára még mindig lényeges különbségek figyelhetők meg az euroövezeten belül, amelyek hátrányosan befolyásolják az euroövezet megfelelő működését. A jól kialakított, tisztességes és inkluzív munkaerőpiac, szociális védelem, illetve adó- és szociális ellátórendszer nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a munkaerő zökkenőmentesen és folyamatosan áramoljon a nagyobb termelékenységű tevékenységekhez, a munkahelyet váltó vagy a munkaerőpiacról kiszorult személyek segítséget kapjanak az integrációhoz vagy a reintegrációhoz, csökkenjen a szegmentáció, valamint fokozottan érvényesüljön a gazdasági és társadalmi konvergencia, például a minőségi foglalkoztatás lehetőségeinek bővítése révén. Mindez egyúttal eredményesebb automatikus stabilizációhoz, valamint magasabb szintű, fenntartható és inkluzív növekedéshez és foglalkoztatáshoz vezet, ami fontos tényező az euroövezeti társadalmi kihívások megoldása szempontjából.
               A szükséges reformok közé tartozik: i. a munkahelyvédelmi jogszabályok módosítása olyan megbízható szerződéses megállapodások biztosítása céljából, amelyek rugalmasságot és biztonságot nyújtanak mind a munkavállalók, mind a munkaadók számára, elősegítik a munkaerőpiaci átmenetet, megakadályozzák a kétszintű munkaerőpiac kialakulását és lehetővé teszik a munkaerőköltségek szükséges kiigazítását – ezen a területen az utóbbi években már rendkívül intenzív reformintézkedések valósultak meg; ii. a készségek javítása az oktatási rendszerek és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, átfogó stratégiák teljesítményének és hatékonyságának fokozása révén, a munkaerőpiaci igényekre összpontosítva; iii. a munkanélküliek – köztük a tartósan munkanélküli személyek – munkaerőpiacra való újbóli belépését elősegítő és a munkaerőpiaci részvételt növelő hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések, valamint iv. korszerű, fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek, amelyek a teljes életciklus alatt hatékonyan és eredményesen járulnak hozzá a társadalmi befogadáshoz és a munkaerőpiaci integrációhoz. Emellett a munka adóterhének enyhítése – különösen a kis jövedelmű munkavállalók esetében –, valamint az adórendszer méltányosságának biztosítása javíthatják a munkaerőpiaci eredményeket. Azok az euroövezeti tagállamok, amelyek már végrehajtottak ilyen reformokat, sokkal ellenállóbbak és jobb foglalkoztatási és szociális teljesítményt tudnak felmutatni. Az említett reformok kidolgozásakor figyelembe kell venni az esetleges társadalmi következményeket is.

               (6)

               A bankunió kiépítése terén újabb előrelépések történtek, ám a folyamat még nem zárult le. A 2016. június 16-i tanácsi következtetésekben meghatározott 2016. júniusi ütemtervvel összhangban folytatni kell a munkát a bankuniónak a kockázatcsökkentés és -megosztás tekintetében való kiteljesítése érdekében, ideértve egy közös európai betétbiztosítási rendszer létrehozását, valamint az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának működőképessé tételét legkésőbb az alap 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletében (3) meghatározott átmeneti időszakának végére. Az euroövezet bankszektorának rezilienciája ugyan a válság óta összességében megerősödött, ám számos tényező – például a nemteljesítő hitelek nagy aránya, a nem hatékony üzleti modellek és a bizonyos tagállamokban kialakult kapacitásfelesleg – miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik a bankokra, ami alacsony nyereségességhez vezet, és egyes esetekben a bankok életképességét is megkérdőjelezi. Ez a nyomás hátrányosan érinti a bankok gazdaságnak történő hitelezési képességét. A kockázatok a reálgazdaságra is kiterjednek, ugyanis egyes tagállamokban továbbra is magas az államadósság és a magánszektor nem pénzügyi szereplőinek adósságállománya. A magánszektorban folytatni kell a rendezett hitelállomány-leépítést: az életképes, de nehéz helyzetbe került adósok tekintetében adósságrendezési megállapodások, adósságszolgálat és szükség esetén adósságátütemezés révén, illetve a nem fenntartható adósságállomány szanálása útján, hogy a tőkeeszközök gyorsabban és hatékonyabban újraeloszthatók legyenek. Ebben az összefüggésben a nemteljesítő hitelek változatlanul magas arányának kezelése, továbbá a vállalkozásokra és a háztartásokra vonatkozó fizetésképtelenségi keretek közös elvek mentén történő kialakítása – így például a nemzeti fizetésképtelenségi eljárások és a peren kívüli egyezségre vonatkozó keret javítása – a sikeres és a növekedésbarát hitelállomány-leépítési folyamat kulcsfontosságú összetevőjének számít.

               (7)

               2016-ban némi előrelépés történt az öt elnök 2015. június 22-én kiadott, az Európai Bizottság elnöke által az Európai Tanács, az Európai Központi Bank, az eurocsoport és az Európai Parlament elnökével szoros együttműködésben elkészített, „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása” című jelentésében ismertetett kezdeményezések terén, így például az európai szemeszterben hangsúlyosabbá vált az euroövezeti dimenzió szerepe, ajánlást fogalmaztak meg a nemzeti termelékenységi testületekről és a Bizottságon belül megalakult az Európai Költségvetési Tanács. A költségvetési szabályok átláthatóságának javítására és összetettségének mérséklésére irányuló munka is folytatódik. Emellett a Bizottság 2015 novemberében az európai betétbiztosítási rendszerről szóló javaslatot terjesztett elő. Az öt elnök jelentésében foglaltak szerint ennél átfogóbb kihívásokkal is szembe kell nézni. A Bizottság 2017. március 1-jén kiadta az Európa jövőjéről szóló fehér könyvet, amely egyebek mellett a GMU jövőjével is foglalkozik. A további teendők operatív részleteiről való megállapodáshoz valamennyi euroövezeti tagállam és uniós intézmény, illetve az euroövezeten kívüli tagállamok körében is együttes felelősségvállalásra és a közös cél tudatának kialakítására van szükség, mivel egy erős GMU segíti az Unió előtt álló kihívások hatékonyabb leküzdését, és az euroövezeten kívüli tagállamokra is kedvező hatást gyakorol. E tekintetben fontos, hogy a GMU megvalósításáról szóló megbeszéléseket az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és számukra is átlátható módon, az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett folytassák, és a vonatkozó kezdeményezések adott esetben az euroövezeten kívüli tagállamok előtt is egyenlő feltételekkel álljanak nyitva.

               (8)

               A Foglalkoztatási Bizottsággal és a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal konzultációra került sor ezen ajánlás foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól,

         AJÁNLJA, hogy az euroövezeti tagállamok a 2017-2018-as időszakban – egyénileg és kollektíven – tegyenek intézkedéseket az eurocsoporton belül a következők érdekében:

               1.

               Hajtsanak végre olyan szakpolitikákat, amelyek rövid és hosszú távon egyaránt élénkítik a fenntartható és inkluzív növekedést, javítják az alkalmazkodóképességet és előmozdítják az egyensúly helyreállítását és a konvergenciát. Kezeljék prioritásként az olyan reformokat, amelyek növelik a termelékenységet, javítják az intézményi és üzleti környezetet, megszüntetik a beruházási szűk keresztmetszeteket és támogatják a munkahelyteremtést. A folyófizetésimérleg-hiánnyal vagy magas külső adósságállománnyal küzdő tagállamoknak fokozniuk kell termelékenységüket, ugyanakkor vissza kell fogniuk a fajlagos munkaerő-költségeket. A nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamoknak prioritásként kell végrehajtaniuk olyan intézkedéseket – ideértve a strukturális reformokat és a beruházások előmozdítását –, amelyek segítenek megerősíteni belső keresletüket és növekedési potenciáljukat.

               2.

               A költségvetési politikáikban törekedjenek megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy egyrészről biztosítsák a fenntarthatóságot, másrészről a gazdasági fellendülés elősegítése érdekében támogassák a beruházásokat, így járuljanak hozzá a megfelelő átfogó költségvetési irányvonalhoz és a szakpolitikák kiegyensúlyozottabb kombinációjához. Ennek alapján azoknak a tagállamoknak, amelyek esetében a Bizottság értékelése alapján fennáll annak a veszélye, hogy 2017-ben nem teljesítik az SNP szerinti kötelezettségeiket, kellő időben további intézkedéseket kell hozniuk a megfelelés biztosítása érdekében. Ezzel szemben azoknak a tagállamoknak, amelyek túlteljesítették a középtávú célkitűzéseiket, a növekedési potenciál fokozása érdekében – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése mellett – továbbra is elsőbbséget kell biztosítaniuk a beruházások számára. Azon tagállamoknak pedig, amelyek az előrejelzések szerint 2017-ben nagyjából meg fognak felelni az SNP szerinti kötelezettségeiknek, nemzeti költségvetési eljárásaik keretében kell biztosítaniuk a tényleges megfelelést. A paktum előírásait maradéktalanul tiszteletben tartó költségvetési politikákat kell alkalmazniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a meglévő szabályok keretein belül rendelkezésre álló rugalmasságot. Általánosságban a tagállamoknak javítaniuk kell az államháztartások összetételét a tárgyieszköz- és immateriális beruházásokra fenntartott mozgástér bővítése révén, továbbá biztosítaniuk kell a nemzeti költségvetési keretek hatékony működését.

               3.

               Hajtsanak végre a versenyképességet, a munkahelyteremtést, a munkahelyek minőségét, a rezilienciát, valamint a gazdasági és társadalmi konvergenciát előmozdító reformokat, és azokat hatékony szociális párbeszéddel alapozzák meg. A reformoknak az alábbiakat kell ötvözniük: i. megbízható munkaszerződések, amelyek rugalmasságot és biztonságot nyújtanak mind a munkavállalók, mind a munkaadók számára; ii. színvonalas és hatékony oktatási és képzési rendszer, illetve az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó átfogó stratégiák, a munkaerőpiaci igényekhez igazítva; iii. a munkaerőpiaci részvételt elősegítő, hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések; iv. korszerű, fenntartható és megfelelő szociális védelmi rendszerek, amelyek a teljes életciklus során hatékonyan és eredményesen járulnak hozzá a társadalmi befogadáshoz és a munkaerőpiaci integrációhoz. Enyhítsék a munka adóterheit – különös tekintettel a kis jövedelmű munkavállalókra és a költség-versenyképesség terén az euroövezeti átlagtól elmaradó tagállamokra –, valamint a költségvetési mozgástérrel nem rendelkező országok esetében biztosítsák ezen adóenyhítés költségvetési semlegességét.

               4.

               A 2016. júniusi ütemtervvel összhangban folytassák a munkát a bankuniónak a kockázatcsökkentés és -megosztás tekintetében való kiteljesítése érdekében, ideértve egy közös európai betétbiztosítási rendszer létrehozását, valamint az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának működőképessé tételét legkésőbb az alap átmeneti időszakának végére. Dolgozzanak ki és hajtsanak végre a prudenciális felügyeleti intézkedéseket kiegészítő, az euroövezet egészére kiterjedő hatékony stratégiát a bankszektor életképességét fenyegető kockázatok – köztük a nemteljesítő hitelek nagy aránya, a nem hatékony üzleti modellek és a kapacitásfelesleg – kezelése érdekében. Azok a tagállamok, amelyekben nagy a magánszektor adósságállománya, szorgalmazzák a hitelállomány rendezett leépítését.

               5.

               Lépjenek előre a GMU megvalósítása terén, az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett, az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és számukra is átlátható módon. Érjenek el további eredményeket a GMU-val kapcsolatos hosszabb távú kérdéseket illető, folyamatban lévő kezdeményezések és munka tekintetében, kellőképpen figyelembe véve a Bizottságnak az Európa jövőjéről szóló fehér könyvét.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCICLUNA

      (1)  A Tanács ajánlása (2016. szeptember 20.) a nemzeti termelékenységi testületek létrehozásáról (2016/C 349/01) (HL C 349., 2016.9.24.,1. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1017 rendelete (2015. június 25.) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).


title: A Tanács ajánlása (2015. július 14.) a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról

text:
               18.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 272/98

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2015. július 14.)
   a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról
   (2015/C 272/26)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az euróövezet fejlődésének fenntartása és erősítése folyamatos szakpolitikai erőfeszítést igényel a köz- és magánszektorbeli kiegyensúlyozott kiigazítás elősegítése, és a gazdaság közép- és hosszú távú növekedési potenciáljának növelése érdekében. Az euróövezetben folyamatban van a gazdasági élénkülés, amelyet azonban akadályoz a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság hagyatéka, többek között a folyamatban lévő külső egyensúly-helyreállítás, a magas állam- és magánadósság és a kapcsolódó hitelállomány-leépítési nyomás, a tartós strukturális merevségek a nemzeti munkaerő- és termékpiacokon, a magas munkanélküliség és a megingott bizalom, valamint a beruházások tartósan alacsony szintje. Az országspecifikus ajánlásokban meghatározott reformok végrehajtása eddig nem volt kellően ambiciózus.

               (2)

               Az euróövezet több, mint pusztán tagjainak összessége. Az euróövezet gazdaságai között szorosak a kölcsönhatások, így a költségvetési, pénzügyi és strukturális politikák erősebb koordinációjára van szükség. Az euróövezeti szintű gazdaságpolitikai irányvonalnak elő kell segítenie a növekedést és a munkahelyteremtést, egyidejűleg biztosítva, hogy az egyensúly helyreállítása terén az elért eredmények megmaradjanak és a haladás folytatódjon. Az euróövezeti tagállamoknak külön felelőssége az elmúlt években jelentősen megerősített irányítási keret gyakorlatban történő alkalmazása. Ez szükségessé teszi, hogy a tagállamok kölcsönösen erősebb nyomást gyakoroljanak egymásra, ezáltal támogatva a nemzeti reformok végrehajtását és a prudens költségvetési politika alkalmazását. Emellett a nemzeti reformok értékelésében az euróövezeti perspektíva fokozottabb érvényesítésére, a potenciális tovagyűrűző hatások internalizálására és a gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez elengedhetetlen szakpolitikák ösztönzésére van szükség.

               (3)

               A gazdaságokat modernizáló és a versenyképességet és növekedési potenciált fokozó, ambiciózus strukturális reformok végrehajtása még nem megfelelő az euróövezetben. Az egyes tagállamokban jelentősen eltérő a válságot előtti egyensúlyhiányok mértéke és a rendelkezésre álló költségvetési mozgástér, és a tagállamok a gazdasági ciklus más és más szakaszában vannak. A munkaerő-piaci javulás és a munkaerőpiacok rugalmasságának javítására irányuló reformok terén elért némi haladás ellenére továbbra is magasak a munkanélküliségi ráták, és állandósul a tartós munkanélküliség kockázata, ami tovább gyengíti a szociális helyzetet a legsérülékenyebb országokban. A külső egyensúly helyreállítása zajlik, de az elért eredmények aszimmetrikusak, és néhány tagállamban továbbra is túl nagy a folyó fizetési mérleg többlete. A munkaerő- és termékpiacok ambiciózus strukturális reformjai előmozdítanák az euróövezetben szükséges gazdasági kiigazítást és fokoznák a növekedést a reformokat végrehajtó országokban. A reformok a foglalkoztatás növelése és a fogyasztói árak csökkentése révén a nagyobb társadalmi befogadáshoz is hozzájárulnak. A strukturális reformok, ha a tagállamok közösen hajtják végre őket, a kereskedelmi és pénzügyi csatornákon keresztül megjelenő pozitív járulékos hatások révén az euróövezet egésze számára nyújtanak előnyöket. Ez az euróövezet többi részében is ösztönözné a megfelelő gazdaságpolitikai döntéseket. Az eurócsoport tematikus megbeszélései ezt a folyamatot a reformoknak és azok teljes euróövezetre gyakorolt hatásának felmérésével és összehasonlító teljesítményértékelésével segíthetik. Ez a bevált gyakorlatok felhasználásával, a jó reformok közös alapelveiről való megállapodással és csoportnyomással érhető el. Tekintettel a nemzeti szintű kiigazítási folyamatra és így az euróövezet működésére, a túlzott egyensúlyhiánnyal küzdő, illetve a határozott beavatkozást igénylő egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamokban a reformok előrehaladásának rendszeres nyomon követése különösen fontos.

               (4)

               Az euróövezet egyik legnagyobb szakpolitikai kihívása, hogy felelősségteljes költségvetési gazdálkodás révén csökkenteni kell az államadósságot. Az elmúlt évek konszolidációs erőfeszítéseinek köszönhetően az euróövezet költségvetési helyzete javult, de a költségvetési politikák koordinációja továbbra sem megfelelő. Számos euróövezeti tagállamnak folytatnia kell a költségvetési kiigazítást a nagyon magas szintű adósság csökkentése érdekében. Más tagállamoknak nagyobb a mozgástere, amelyet a belföldi kereslet ösztönzésére használhatnának, különös tekintettel a beruházásokra; ez elősegítené a belföldi növekedést és az egész euróövezet gazdaságát. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályai mozgásteret adnak a tagállamoknak arra, hogy a közösen elfogadott szabályok betartása mellett előmozdítsák a strukturális reformokat és a beruházásokat. A költségvetési stratégiák még nem segítik elő kellőképpen a növekedést. Az eurócsoporton belüli fokozott koordináció ellenére a bevételi oldalon még tovább kellene javítani az adórendszerek hatékonyságát és csökkenteni a munkát terhelő adóéket. Kiadási oldalon több figyelmet kell fordítani a megfelelő költség-haszon elemzéssel alátámasztandó közberuházásokra, valamint egyéb, erőteljes és pozitív növekedési hatással járó közkiadásokra. A kiadások felülvizsgálata rámutatott a hatékonyságnövelés szükségességére a közigazgatásban. Jól működő nemzeti költségvetési keretek elősegítik ezt a folyamatot.

               (5)

               Az euróövezetben javulnak a pénzügyi piaci feltételek, de a magánszektornak nyújtott hitelezés továbbra is visszafogott és fennmaradt a pénzügyi piacok tagoltsága. Ez hátráltatja az euróövezetben a beruházásokat. Ennek eredményeként jelentős beruházási hiány halmozódott fel, és mind az állóeszköz-beruházások, mind az immateriális beruházások terén szükséglet mutatkozik. Az európai beruházási terv lehetőséget nyújt a beruházások ösztönzésére és azok produktív célok felé irányítására. Mindazonáltal a beruházási tervnek és az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programjának a hatása nagyobb lesz, ha a szélesebb pénzügyi szektorban a hiteláramlás helyreállítására, a tőkepiacok elmélyítésére és a gazdaság hosszú távú finanszírozására irányuló intézkedések kísérik. Az egységes szabálykönyv alkalmazásával és következetes szabályozói megközelítéssel alátámasztott bankunió létrehozása folyamatban van. A tőkepiacok integráltabbá és hatékonyabbá válása további forrásokat mobilizálna a beruházások céljára, az európai gazdaságot a bankoktól kevésbé függővé, pénzügyi struktúráit pedig kiegyensúlyozottabbá és stabilabbá tenne.

               (6)

               A GMU struktúrájának megerősítésében nemrég elért eredmények ellenére a jelenlegi kihívásokból adódóan további lépéseket kell tenni e struktúra kialakításának tökéletesítésére. A GMU továbbfejlesztése lépésenkénti megközelítést tesz szükségessé, amelyben a fegyelem a szolidaritással ötvöződik. A Bizottság elnöke az Európai Tanács, az Európai Parlament, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökével együtt előkészíti az euróövezet jobb gazdasági kormányzásához vezető következő lépéseket,

         AJÁNLJA, hogy az euróövezeti tagállamok a 2015–2016. közötti időszakban tegyenek intézkedéseket az eurócsoporton belül a következők érdekében:

               (1)

               Gyakoroljanak egymásra nyomást olyan strukturális reformok előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a nagy belső és külső adósságok korrekcióját és támogatják a beruházásokat. Rendszeresen értékeljék a reformok végrehajtását azon tagállamok esetében, amelyekre vonatkozóan célzott nyomon követést kell végezni a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében. Folytassák a strukturális reformok rendszeres tematikus értékelését. 2016 tavaszáig hozzanak döntéseket a munkát terhelő magas adóék csökkentésére és a szolgáltatáspiacok reformjára irányuló koordinációs eljárás nyomán hozandó intézkedésekről.

               (2)

               Koordinálják a költségvetési politikákat annak biztosítása érdekében, hogy az összesített euróövezeti költségvetési irányvonal összhangban legyen a fenntarthatósági kockázatokkal és a konjunkturális körülményekkel. Ez nem érinti a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesítését. 2016 tavaszáig tartsanak tematikus megbeszéléseket az államháztartások minőségének és fenntarthatóságának javításáról, különös figyelmet fordítva az állóeszköz-beruházások és az immateriális beruházások nemzeti és uniós szintű rangsorolására, valamint az adórendszerek növekedésösztönző jellegének erősítésére. Kövessék nyomon a nemrég megerősített nemzeti költségvetési keretek tényleges működését.

               (3)

               Mielőbb fejezzék be az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelésből eredő intézkedések meghozatalát, hajtsák végre a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv), fejezzék be az Egységes Szanálási Alapról szóló kormányközi megállapodás ratifikálását, és tegyék az Alapot 2016 januárjától teljesen működőképessé. Ösztönözzék a piaci alapú finanszírozás elmélyítésére, a kkv-k forráshoz jutásának javítására és az alternatív finanszírozási források kifejlesztésére irányuló intézkedéseket. Mozdítsák elő a fizetésképtelenség nemzeti jogi kereteinek további reformjait.

               (4)

               Vigyék tovább a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló munkát, és az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által az Európai Tanács elnökével, Donald Tuskkal, az Európai Parlament elnökével, Martin Schulzcal, az Európai Központi Bank elnökével, Mario Draghival és az eurócsoport elnökével, Jeroen Dijsselbloemmal szoros együttműködésben készített, az euróövezet jobb gazdasági kormányzásának következő lépéseiről szóló jelentés, valamint az annak nyomán hozott lépések keretében járuljanak hozzá a gazdasági felügyeleti keret tökéletesítéséhez.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/59/EU irányelve a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).


title: Ajánlás: a Tanács ajánlása az Egyesült Királyságban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                  Brüsszel, 2.7.2008
                                                  SEC(2008) 2189 végleges
                                       Ajánlás:
                             A TANÁCS AJÁNLÁSA
   az Egyesült Királyságban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
                              (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                    Ajánlás:
                                          A TANÁCS AJÁNLÁSA
         az Egyesült Királyságban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikke (7)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 104. cikke meghatározza a tagállamok számára a túlzott költségvetési
           hiány (EDP) esetén követendő eljárást a túlzott hiány elkerülése, illetve a túlzott hiány
           azonnali kiigazítása céljából.
   (2)     Az egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó
           rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 5. pontja szerint a Szerződés 104. cikkének (1)
           bekezdésében foglalt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó
           kötelezettség nem vonatkozik az Egyesült Királyságra egészen addig, amíg el nem éri
           a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszát1. A gazdasági és monetáris unió
           második szakaszában a Szerződés 116. cikkének (4) bekezdése szerint az Egyesült
           Királyság köteles a túlzott hiány elkerülésére törekedni.
   (3)     A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az
           árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés
           eszközeként.
   (4)     A Tanács 2008. július 8-án a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban
           határozott arról, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn.
   (5)     A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás
           végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet2
           (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) 3. cikkének megfelelően a
           Tanácsnak is ajánlást kell tennie az érintett tagállamnak annak érdekében, hogy a
           túlzott hiányt egy meghatározott időszakon belül megszüntesse. Az ajánlásnak
           legfeljebb hathónapos határidőt kell megállapítania ahhoz, hogy az érintett tagállamok
           eredményes lépéseket tegyenek a túlzott hiány kiigazítása érdekében, valamint meg
           kell határoznia a túlzott hiány kiigazításának határidejét, amelyet a túlzott hiány
   1
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   2
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
HU                                                      2                                                   HU
 ---pagebreak---        megállapítását követő évben (az Egyesült Királyság esetében pénzügyi évben) kell
       teljesíteni, hacsak nem állnak fenn különleges körülmények. Annak megállapítására,
       hogy fennállnak-e különleges körülmények, kellőképpen figyelembe kell venni az
       1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „érdemleges
       tényezőket”. Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése meghatározza
       továbbá, hogy a tagállamnak címzett, a túlzott hiány kiigazítását célzó ajánlásban a
       Tanács felkéri a tagállamot, hogy strukturális egyenlegét irányadó szinten évente
       legalább a GDP 0,5%-ának megfelelő mértékben javítsa.
   (6) A Bizottság 2008. tavaszi előrejelzése szerint – változatlan politikát feltételezve – az
       államháztartási hiány, amely a 2007/08-as pénzügyi évben a GDP 2,9%-a volt,
       2008/09-re a GDP 3,3%-ára növekszik, majd 2009/10-ben 3,3% marad. A reál-GDP
       növekedése az előrejelzés szerint a 2007. évi 3,0%-os eredményt követően 2008-ban
       1,7%-ra, majd 2009-ben 1,6%-ra lassul. A 2007-es pozitív kibocsátási rés a
       konjunkturális helyzet alakulása alapján 2008-ra negatívvá válik, így a ciklikus
       hatásoktól megtisztított hiány az előrejelzés szerint a GDP 2007/08-as 3%-áról
       2008/09-ben a GDP 3,1%-ára növekszik. Ezután a ciklikusan kiigazított hiány
       2009/10-ben várhatóan a GDP 2,9%-ára szűkül, tükrözve a diszkrecionális
       intézkedések összetett hatását, többek között az alkoholra és a gépjárművekre kivetett
       adónak a 2008-as költségvetésben bevezetett emelése és az állami kiadások terén
       tervezett csekély visszaesés révén. Részben az előre jelzett jelentős elsődleges hiány
       következményeként a bruttó államadósság várhatóan növekszik; míg a 2007/08-as
       pénzügyi évben a GDP 43,2%-a volt, 2009/10-ben eléri a GDP körülbelül 47½ %-át.
   (7) Az Egyesült Királyság 2008-as költségvetésében levő költségvetési tervek szerint
       2008/09-ben az államháztartási hiány a GDP 3,2%-a lesz, majd 2009/10-ben 2,8%-ra
       esik vissza. Az utóbbi évre vonatkozó hiányadat alacsonyabb a Bizottság
       szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzésében szereplő megfelelő adatnál (a GDP 3,3%-
       a), főként a 2009/10-re várt GDP-növekedés eltérései miatt. A 2008-as költségvetés
       közzétételét és a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzését követően az Egyesült
       Királyság 2008. május 13-án további költségvetési intézkedéseket jelentett be a
       2008/09 pénzügyi évre, a személyi jövedelemadó sávjainak módosítására
       vonatkozóan. A további állami hitelfelvétellel finanszírozott módosítások 2008/09-ben
       várhatóan csökkentik a személyi jövedelemadóból származó bevételeket. Miközben
       más feltételek változatlanok maradnak, a Bizottság szolgálatainak előrejelzése szerint
       a hiány aránya 0,2 százalékponttal növekszik3, a GDP körülbelül 3,5%-ára, és a
       strukturális hiány esetében is hasonló a hatás. Az Egyesült Királyság kormányának
       bejelentése felveti annak a kockázatát, hogy a hiány a tavaszi előrejelzésben
       tervezetthez képest 2009/10-ben növekszik.
   (8) Az Egyesült Királyság esetében az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében
       meghatározott, és a 104. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentésben megvizsgált
       érdemleges tényezők figyelembevétele alapján nem állapítható meg azon különleges
       körülmények fennállása, amelyek indokolnák a hiány kiigazítására megszabott
       határidőtől való eltérést. Miközben a GDP növekedése potenciális növekedési
       rátájához képest 2008-ban és 2009-ben várhatóan lassul, ami negatív kibocsátási rés
   3
       Az Egyesült Királyság kormánya által 2008. május 13-án a jövedelemadóra vonatkozóan közzétett
       bejelentésben a jövedelemadó csökkentésének költsége 2008/09-ben 2,7 milliárd angol font, amely a
       Bizottság becslése szerint a GDP 0,2%-ának felel meg.
HU                                                  3                                                    HU
 ---pagebreak---             kialakulásához vezet, a GDP növekedése a tervek szerint a tavaszi előrejelzés
            időszakában pozitív marad, és az említett években éves rátája 1,5% fölött lesz. A
            túlzott hiány kiigazítására adott határidőt a fent említett rendelettel összhangban kell
            megállapítani, amely szerint a kiigazítást a túlzott hiány megállapítását követő évben
            kell teljesíteni. Az Egyesült Királyság esetében a túlzott hiány fennállásának
            megállapítására 2008-ban került sor, annak alapján, hogy a 2008/09-re tervezett hiány
            túllépi a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. Ennek megfelelően az
            államháztartási hiány arányát legkésőbb a 2009/10-es pénzügyi évre a GDP 3%-át
            jelentő referenciaérték alá kell vinni. Ahhoz, hogy ez a kiigazítás tartós legyen, a
            Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése szerint az Egyesült Királyságnak
            2009/10-ben a GDP legalább 0,5%-át jelentő strukturális javulást kell elérnie.
   (9)      A Tanács véleménye szerint a költségvetés konszolidálására tett intézkedéseknek
            általánosságban véve tartós javulást kell biztosítaniuk az államháztartás egyenlegében,
            miközben az államháztartás minőségének fokozására és a gazdaság növekedési
            képességének erősítésére irányulnak. Az Egyesült Királyságban végrehajtott
            költségvetési kiigazításnak összhangban kell állnia ezen célkitűzésekkel.
   AJÁNLJA:
   – Az Egyesült Királyság hatóságai az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4)
       bekezdésével összhangban a lehető leghamarabb, de legkésőbb a 2009/10-es pénzügyi
       évben vessenek véget a jelenleg fennálló túlzott hiánynak azzal, hogy az államháztartási
       hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkentik.
   – Ennek érdekében a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése alapján a
       hatóságoknak 2009/10-ben biztosítaniuk kell a GDP legalább 0,5%-ának megfelelő
       strukturális javulást.
   A Tanács az Egyesült Királyság hatóságai számára az ezzel kapcsolatos eredményes
   intézkedések megtételére adott határidőt 2009. január 8-ában állapítja meg.
   A Tanács felkéri továbbá az Egyesült Királyságot, hogy a túlzott hiány kiigazítását követően
   biztosítsa a középtávú költségvetési célkitűzés irányába mutató tartós költségvetési
   konszolidációt, amely i. a GDP 3%-ában meghatározott hiány-küszöbérték vonatkozásában
   megfelelő biztonsági sávot nyújt; ii. óvatos, a népesség elöregedésének gazdasági és
   költségvetési hatásait figyelembe vevő adóssághányadot tart fenn; és iii. az i. és ii. pontot
   figyelembe véve mozgásteret hagy a költségvetés számára, különös tekintettel a szükséges
   állami beruházásokra.
   Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.
   Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                                  a Tanács részéről
                                                  az elnök
HU                                                  4                                                HU