title: Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2020. május 25.) a letéti felhívások okozta likviditási kockázatokról (ERKT/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 238/1

      AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA
      (2020. május 25.)
      a letéti felhívások okozta likviditási kockázatokról
      (ERKT/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének b), d) és f) pontjára, valamint 16–18. cikkére,
      tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (2) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára és 18–20. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A nem központilag elszámolt ügyletekre vonatkozó központi elszámolás és biztosítékcsere jelentős előnyt jelent a pénzügyi stabilitás szempontjából, különösen a partnerkockázat kezelését illetően. A származtatott ügyletek nagyobb mértékű központi elszámolása és a nem központilag elszámolt, származtatott ügyletekben levő pozíciók fedezettsége a 2008-as pénzügyi válság óta jelentősen erősítette a származtatott ügyletek piacának ellenálló képességét. Ezek a reformok – amelyeket a Pénzügyi Stabilitási Tanács vezetett a G20-ak szintjén elért megállapodások alapján – segítettek biztosítani, hogy a közelmúltbeli piaci stressz nem vezetett a partner-hitelkockázattal kapcsolatos széleskörű aggodalmakhoz. A központi elszámolás ezenkívül maximalizálja a nettósítási lehetőségeket, és így a likviditási megtakarításokat is, többek között a piaci árak mozgását mechanikusan tükröző változóletét-fizetések vonatkozásában is.

                  (2)

                  A piaci sokkok, például az eszközárak hirtelen csökkenése és a piaci volatilitás magas szintje a változó letétek emelkedését okozza, és a rövid lejáratú értékpapírokban, árukban vagy származtatott ügyletekben fennálló pozíciókra vonatkozóan jelentős mértékű kezdeti letéti felhívásokhoz is vezethetnek. A letétek alapvető jelentőséggel bírnak a tekintetben, hogy egy központi szerződő fél (CCP) hogyan kezeli a partner-hitelkockázatot, a kockázatkezelés szerves részét alkotják, és elősegítik a rendszerszintű ellenálló képességet.

                  (3)

                  Az ilyen piaci feltételek jelentős következményekkel járhatnak a piaci szereplők likviditáskezelésére, finanszírozási igényeire, sőt, esetleg még fizetőképességére nézve is, amennyiben a likviditási stressz az eszközök rendszerszintű kényszerértékesítéséhez vezet.

                  (4)

                  A jelentős piaci mozgásokból és az azokhoz kapcsolódó letéti felhívásokból eredő externáliák végső soron veszélyeztethetik a pénzügyi rendszer stabilitását.

                  (5)

                  A Covid19-pandémia kitörése és az olajárak volatilitásának közelmúltbeli meredek emelkedése többek között jelentős letéti felhívásokhoz vezetett a központilag elszámolt és a nem központilag elszámolt piacokon. 2020. február közepe óta a nagyobb ügyleti volumenek nyomán, valamint a letétmodell által a megnövekedett piaci volatilitás okozta potenciálisan nagyobb jövőbeli veszteségekre adott válaszként – a tőzsdén jegyzett származtatott ügyletek esetében jelentősebb mértékben, mint a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében – megemelkedtek a kezdeti letétek. A CCP-k ezenkívül a piaci mozgásokat fedező napon belüli változó letétre vonatkozó, nagy összegű felhívásokat adtak ki és nagy összegeket szedtek be, ahol a vonatkozó kifizetésre gyakran csak a következő reggel került sor, ami ahhoz vezetett, hogy átmenetileg likviditást tartottak a CCP-k számláin. Március óta jelentős emelkedés mutatkozik a kétoldalú portfóliókhoz kapcsolódó napi változó letét fizetésében és fogadásában.

                  (6)

                  Számos klíringtag tapasztalta a kezdeti letétek különösen markáns emelkedését, és egyes klíringtagok fokozott likviditási korlátokat tapasztalhattak. Ugyanakkor az Unióban letelepedett egyetlen CCP-ben sem került sor nemteljesítésére. A letéti felhívások a likviditáshiány miatt az ügyfélklíringen keresztül vagy a nem központilag elszámolt ügyletekben jelentős hatást gyakorolhattak a nem banki szervezetekre. Előretekintve a piaci szereplőknek a letéti felhívások fedezésére való képessége a volatilitás jövőbeli szintjeitől és likviditáskezelésük folyamatos ellenálló képességétől fog függni.

                  (7)

                  Összességében véve a likviditási kockázat átterjedését súlyosbíthatja a CCP-k és a klíringtagok szintjén történő koncentráció, valamint a CCP-k közös klíringtagokon, likviditás-szolgáltatókon, letétkezelőkön vagy befektetési partnereken keresztüli kölcsönös összekapcsoltsága is.

                  (8)

                  A 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján bevezetett, a prociklikusság elleni technikai standardok és útmutatás (a prociklikusság elleni biztosítéki követelményekre vonatkozó intézkedések) célja a CCP-letétek prociklikussága kockázatának korlátozása. A 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) a letétek és biztosítékeszközök prociklikusságával kapcsolatos előírásokat tartalmaz, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságoknak be kell tartaniuk. Az EMIR-nek az (EU) 2019/834 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (EMIR REFIT) (5) beiktatott módosításai fokozzák a biztosíték meghatározásának átláthatóságát a CCP-k és a klíringtagok között, azonban a klíringtagok és ügyfeleik közötti viszonyra nem terjesztik ki az átláthatóság ugyanezen szintjét.

                  (9)

                  Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) felelős az Unió pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért. Megbízatásának ellátása során az ERKT-nak hozzá kell járulnia a pénzügyi stabilitást fenyegető, többek között a likviditással kapcsolatos rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez. Feladata teljesítése során az ERKT értékeli a pénzügyi rendszert érintő azon kockázatokat, amelyek a nagy összegű letéti felhívásokból eredhetnek, és javaslatokat tesz e kockázatok mérséklésének módjára.

                  (10)

                  Az ERKT elismeri a központi elszámolás által nyújtott multilaterális nettósítási előnyhöz kapcsolódó, a pénzügyi rendszer egésze számára a likviditási megtakarítás tekintetében mutatkozó előnyöket. Az ERKT értékeli továbbá a központi elszámolás rendszerszintű előnyét, amelyet a pénzügyi stabilitás – hitel- és a likviditási kockázat tekintetében megbízható kockázatkezelési gyakorlatok biztosítása és kidolgozása révén történő – megerősítésének kritikus eszközeként nyújt.

                  (11)

                  AZ ERKT elismeri továbbá, hogy a letétekkel kapcsolatos politikai fellépés nem veszélyeztetheti a partner-hitelkockázattal szembeni védelmet. A szerződő feleknek, a CCP-klíringtagokat és ügyfeleiket is beleértve, biztosítaniuk kell, hogy elegendő likviditást tartanak fenn a letéti felhívások megfelelő időben történő teljesítéséhez. Pénzügyi stabilitási szempontból azonban annak biztosítása is előnyös, hogy a CCP-k kockázatkezeléssel kapcsolatos döntései túlzottan prociklikus jellemzők miatt ne terheljék szükségtelenül a klíringtagokat, a klíringtagok ügyfeleit és más szerződő feleket, mivel így szándékolatlanul likviditásszűkét hoznának létre, amely a fizetőképességgel kapcsolatos problémákhoz vezethetne. Az ERKT arra számít, hogy a jelen ajánlásokra válaszul a CCP-k biztosítani fogják, hogy kockázatkezelésük és ellenálló képességük stabil maradjon, és továbbra is védeni fogják a piaci szereplőket a nemteljesítésből eredő veszteségekkel szemben.

                  (12)

                  Az A. és a D. ajánlás célja annak biztosítása, hogy a kezdeti letétekhez (a további letéteket is beleértve) és a biztosítékeszközökhöz kapcsolódó hirtelen és jelentős (tehát prociklikus) változásokat és hirtelen kilengéseket korlátozzák: i. a CCP-k a klíringtagjaikkal szemben; ii. a klíringtagok az ügyfeleikkel szemben, és iii. kétoldalú tekintetben, ahol azok a hitelminősítésekre való mechanikus hagyatkozásból és adott esetben prociklikus belső hitelbírálati módszerekből következnek. A likviditástervezésnek a lehetséges mértékben előreláthatónak és kezelhetőnek kell lennie, a váratlan és jelentős mértékű letéti felhívások korlátozása útján. A letéttel és levonással (haircuttal) kapcsolatos protokollok megváltozása esetén biztosított észszerű és érvényesíthető értesítési időtartamok biztosíthatnák, hogy a piaci szereplők megfelelően tudjanak alkalmazkodni.

                  (13)

                  A B. ajánlás célja annak biztosítása, hogy a CCP-k likviditási stressztesztelésükben átfogóan rögzítsenek minden olyan eseményt, amely ahhoz vezethet, hogy likviditáshiányt tapasztalnak, azzal a céllal, hogy a likviditás-szolgáltatókra való támaszkodásuk kezelésének javítására ösztönözze őket. Ez javítani fogja az általános piaci ellenálló képességet, tekintettel arra, hogy a CCP-k és likviditás-szolgáltatóik között nagyfokú koncentráció és összekapcsoltság áll fenn, valamint, hogy e tekintetben az egyes CCP-k szintjén történő prudens likviditáskezelés rendszer- és makroprudenciális szempontból javítaná a kockázatkezelést.

                  (14)

                  A C. ajánlás célja annak biztosítása, hogy a CCP-k a pénzügyi ellenálló képességük fenntartása mellett korlátozzák a nap közben beszedett változó letétek fizetésében mutatkozó aszimmetriát, valamint, hogy a letétre vonatkozó kereteiket és ütemezésüket úgy alakítsák ki, hogy azok előreláthatóak legyenek és elkerüljék a klíringtagokat érintő túlzott likviditási korlátokat, amelyek nemteljesítési eseményekhez vezethetnek.

                  (15)

                  Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

                  (16)

                  Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy a címzetteket tájékoztatták és az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      1. SZAKASZ

         AJÁNLÁSOK

         A. ajánlás – A biztosítékeszközök kéréséhez kapcsolódó hirtelen kilengések korlátozása

                  1.

                  Ajánlott, hogy az illetékes hatóságok törekedjenek annak biztosítására, hogy a CCP-k elemezzék a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikke által előírt politikáik akut stressz jellemezte időszakokban való működését, és a megállapításaikról tájékoztassák az illetékes hatóságukat.

                  2.

                  Ajánlott, hogy az illetékes hatóságok – az A(1) ajánlásnak megfelelően végzett elemzések megállapításait figyelembe véve – törekedjenek annak biztosítására, hogy a jogszabályok által megengedett mértékben és a CCP-k pénzügyi ellenálló képességével összhangban:

                              i.

                              a CCP-knek a letéttel kapcsolatos követelmények meghatározására vonatkozó modelljei és paraméterei, valamint a CCP-knek a biztosítékeszközök elfogadására és értékelésére, valamint a prudens haircutok meghatározására vonatkozó politikái és eljárásai nem okoznak szükségtelenül és túlzott mértékben hirtelen és jelentős változásokat, amelyek a kezdeti letétek (a további letéteket is beleértve) és a biztosítékeszközök tekintetében hirtelen kilengésekhez vezetnek. A CCP-knek biztosítaniuk kell, hogy a modelljeik, paramétereik, politikáik és eljárásaik:

                                          a)

                                          a belső hitelbírálati modellekhez részletes skálát használnak és a letéttel – a további letéteket is ideértve – kapcsolatos követelmények és biztosítéki megállapodások változtatásainak végrehajtására szolgáló progresszív megközelítést követnek, anélkül, hogy indokolatlanul késleltetnék e leminősítéseknek az átfogó kockázatkezelési gyakorlataikban történő figyelembevételét;

                                          b)

                                          a 648/2012/EU rendelet 41. cikkében szereplő, a prociklikusságra vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelően a prociklikus jellemzők korlátozását illetően átfogó megközelítést kövessenek, különösen a hitelminősítések lerontása esetén.

                              ii.

                              a CCP-k a 648/2012/EU rendelet 49. cikkének sérelme nélkül tájékoztassák az illetékes hatóságaikat, az illetékes hatóságok pedig tájékoztassák az 648/2012/EU rendelet 18. cikke alapján létrehozott felügyeleti kollégiumokat, amikor a CCP-k:

                                          a)

                                          szűkítik az elfogadható biztosítékeszközök körét;

                                          b)

                                          lényegesen módosítják a biztosítékeszközökre vonatkozó haircutokat;

                                          c)

                                          lényegesen csökkentik a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 42. cikkével összhangban alkalmazott koncentrációs limiteket.

                        Amennyiben ez nem akadályozza a kockázatkezelési döntések időszerű végrehajtását, ezeket az információkat a végrehajtás előtt megfelelő idővel rendelkezésre kell bocsátani.

                  3.

                  Ajánlott, hogy a klíringtagok érintett illetékes hatóságai – a jogszabályok által megengedett mértékben – a folyamatos felügyelet keretében működjenek együtt a klíringtagokkal annak biztosítása érdekében, hogy a klíringtagok kockázatkezelési eljárásainak a klíringtagok által az ügyfeleik részére nyújtott elszámolási szolgáltatások során történő alkalmazása ne vezessen hirtelen és jelentős változásokhoz és hirtelen kilengésekhez a letéti felhívások és a letétek beszedése tekintetében – kivéve, ha e hirtelen és jelentős változások és hirtelen kilengések a piaci események elkerülhetetlen következményei –, valamint a hitelminősítések lerontása esetén ne vezessen a biztosítékeszközökkel kapcsolatos gyakorlatokhoz, továbbá ne rontsa jelentősen a klíringtagok által követett kockázatkezelési gyakorlatok megbízhatóságát vagy érinti az ellenálló képességüket.

                  4.

                  Ajánlott, hogy a nem központilag elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket és értékpapír-finanszírozási ügyleteket kötő pénzügyi szerződő felek és nem pénzügyi szerződő felek érintett illetékes hatóságai – a jogszabályok által megengedett mértékben – törekedjenek annak biztosítására, hogy az utóbbiak kockázatkezelési eljárásai a hitelminősítések lerontása esetén ne vezessenek hirtelen és jelentős változásokhoz és hirtelen kilengésekhez a letéti felhívások és a letétek beszedése tekintetében, és a biztosítékeszközökkel kapcsolatos gyakorlatokhoz. Ez például annak révén lehet elérhető, hogy arra ösztönzik a szerződő feleket, hogy:

                              i.

                              a hitelminősítések lerontásának végrehajtása esetén progresszív és részletes szekvenciát alkalmazzanak az általános kockázatkezelési gyakorlataikban;

                              ii.

                              a 648/2012/EU rendelet 11. cikkében szereplő, a prociklikusságra vonatkozó szabályozási követelményekkel összhangban a prociklikus jellemzők korlátozását illetően átfogó megközelítést tartanak fenn, különösen a leminősítések esetén.

         B. ajánlás – A jövőbeli likviditási igények értékelésével kapcsolatos stresszforgatókönyv

                  1.

                  Ajánlott, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) vizsgálja felül a 648/2012/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdése alapján kidolgozott szabályozástechnikai standardtervezeteket (6), és különösen e standardtervezetek 32. cikkének (4) bekezdését, olyan rendelkezések beiktatása érdekében, amelyek előírják a CCP-k számára, hogy a 648/2012/EU rendelet 44. cikke szerinti stresszforgatókönyveikben szerepeltessék bármely két olyan szervezet nemteljesítését, amely a CCP részére szolgáltatásokat nyújt, és amelynek nemteljesítése jelentős hatással lehet a CCP likviditási pozíciójára.

                  2.

                  Az ESMA által a B(1) ajánlásnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésig és a megfelelő uniós jogszabályok meghozataláig ajánlott, hogy az illetékes hatóságok a jogszabályok által megengedett mértékben törekedjenek annak biztosítására, hogy a 648/2012/EU rendelet 44. cikke szerinti stresszforgatókönyvek tartalmazzák bármely két olyan szervezet nemteljesítését, amely a CCP részére szolgáltatásokat nyújt, és amelynek nemteljesítése jelentős hatással lehet a CCP likviditási pozíciójára; az ilyen szervezetek között szerepelhetnek a likviditás-szolgáltatók, a kiegyenlítési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók és bármely más olyan szolgáltatók, amelyek nemteljesítése esetleg hatással lehet a CCP likviditási pozíciójára.

                  3.

                  Ajánlott, hogy az illetékes hatóságok a jogszabályok által megengedett mértékben törekedjenek annak biztosítására, hogy – a vonatkozó uniós jogszabályok hatálybalépését követően – a CCP-k által a likviditási igények fedezése céljára rendelkezésre álló forrásokban mutatkozó, a B(2) vagy a B(1) ajánlásban említett további stresszforgatókönyvek alkalmazásával azonosított hiány orvoslására hozott korrekciós intézkedések piaci stressz idején történő alkalmazásuk esetén ne jelentsenek további terhet a klíringtagok számára. E célból az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a CCP-k alternatív piaci forrásokból szerezzenek további likviditást.

                  4.

                  Ajánlott, hogy az ESMA – a jogszabályok által megengedett mértékben – az illetékes hatóságokkal együttműködésben működjön együtt a CCP-kkel, valamint a lehetséges mértékben harmadik országok érintett hatóságaival annak érdekében, hogy koordinált likviditási stressztesztelést folytassanak, amelynek során a B(1) és a B(2) ajánlásban említett bármely két szervezet nemteljesítését is figyelembe veszik.

         C. ajánlás – A letétek beszedésével összefüggő likviditási korlátok korlátozása

                  1.

                  Ajánlott, hogy az illetékes hatóságok a jogszabályok által megengedett mértékben és a CCP-k megfelelő kockázatkezelési gyakorlataival és pénzügyi ellenálló képességével összhangban törekedjenek annak biztosítására, hogy a CCP-k a letéti felhívások kibocsátása és a letétek hitelkitettségeik korlátozása érdekében történő beszedése során törekedjenek arra, hogy ne hozzanak létre szükségtelen likviditási nehézségeket a klíringtagok számára, többek között annak biztosítása révén, hogy:

                              i.

                              a napközbeni alapon kiadott letéti felhívások és beszedett letétek tekintetében a működési szempontból és jogilag lehetséges mértékben a CCP-k külön azonosítják:

                                          a)

                                          a potenciális kitettségeket – az adott napon kötött és megújított pozíciókból eredő kitettségeket is ideértve – fedező letéteket;

                                          b)

                                          az aznapi piaci mozgásokból eredő realizált kitettségeket fedező letéteket, amelyek tekintetében a CCP-knek meg kell fontolniuk, hogy azokat ugyanazon a napon szedjék be és fizessék ki;

                              ii.

                              amennyiben egy klíringtag az adott számlán regisztrált pozíciókból – a napközben megújított pozíciókat és bármely napközben felmerült, emelkedett kitettséget is ideértve – eredő kockázat fedezéséhez szükséges biztosítékeszközöket meghaladó mértékű kezdeti letéti biztosítékeszközöket biztosított, a CCP-k – amennyiben működési szempontból lehetséges – a további biztosítékeszközök beszedésével szemben előnyben részesítik a többlet biztosítékeszközök felhasználását, kivéve, ha a klíringtag a további letétet önként biztosítja. Ezt az eljárást kiszámítható, átlátható és ütemezett módon kell lefolytatni;

                              iii.

                              a CCP-k biztosítják, hogy az eredeti és a változó letétek beszedésére vonatkozó eljárás ne vezessen túlzott működési korlátokhoz azon klíringtag számára, amely további likviditási kockázatot jelenthet.

                  2.

                  Ajánlott, hogy a klíringtagok érintett illetékes hatóságai kísérjék figyelemmel és szükség esetén a jogszabályok által megengedett mértékben és a megfelelő kockázatkezelési gyakorlatokkal és pénzügyi ellenálló képességgel összeegyeztethető módon a folyamatos felügyelet keretében működjenek együtt a klíringtagokkal annak érdekében, hogy amikor a klíringtagok letéti felhívásokat bocsátanak ki és a hitelkitettségeik korlátozása érdekében ügyfeleiktől – a pénzügyi és a nem pénzügyi szerződő feleket is beleértve – kezdeti és változó letéteket szednek be, törekedjenek az ügyfeleiket érintő szükségtelen likviditási korlátok elkerülésére. Ez például annak biztosítása révén lehet elérhető, hogy:

                              i.

                              amennyiben egy ügyfél a klíringtagnál regisztrált pozíciókból – a napközben megújított pozíciókat és bármely napközben felmerült, emelkedett kitettséget is ideértve – eredő kockázat fedezéséhez elegendő mértékű kezdeti letétet biztosított, a klíringtagok a további biztosítékeszközök beszedésével szemben előnyben részesítik a többlet kezdeti letéti biztosítékeszközök felhasználását, kivéve, ha az ügyfél a további letétet önként biztosítja;

                              ii.

                              a klíringtagok biztosítják, hogy az eredeti és a változó letétek beszedésére vonatkozó eljárás ne vezessen túlzott működési korlátokhoz azon ügyfelek számára, amelyek további likviditási kockázatot jelenthetnek.

         D. ajánlás – A prociklikusság mérséklése az ügyfélklíring szolgáltatások nyújtásában és az értékpapír-finanszírozási ügyletekben

                  1.

                  Ajánlott, hogy az érintett illetékes hatóságok a nemzetközi fórumokon és standardalkotó testületekben való részvétel révén járuljanak hozzá a nemzetközi szinten adott esetben a tőzsdén kereskedett és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekhez kapcsolódó ügyfélszolgáltatások nyújtása, valamint az – akár központilag elszámolt, akár nem központilag elszámolt – értékpapír-finanszírozási ügyletek terén a letéttel és a haircutokkal kapcsolatos gyakorlatokban a prociklikusság mérséklésének eszközeiről folytatott egyeztetések irányításához. Ezeknek az egyeztetéseknek arra kell irányulniuk, hogy globális standardokat dolgozzanak ki a prociklikusság e szolgáltatások nyújtása során történő mérséklésére szolgáló minimumkövetelményekre vonatkozóan.

                  2.

                  Amennyiben ilyen globális standardok meghatározásra kerülnek, ajánlott, hogy az Európai Bizottság fontolja meg az azok érvényre juttatására irányuló uniós jogszabályok javasolását.

            2. SZAKASZ

         VÉGREHAJTÁS

      1.   Fogalommeghatározások

                  1.

                  Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

                              a)

                              „illetékes hatóság”: a tagállam által a 648/2012/EU rendelet 22. cikkével összhangban kijelölt hatóság;

                              b)

                              „CCP”: jelentése megegyezik az 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 1. pontjában foglaltakkal;

                              c)

                              „elszámolás”: jelentése megegyezik a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 3. pontjában foglaltakkal;

                              d)

                              „klíringtag”: jelentése megegyezik a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 14. pontjában foglaltakkal;

                              e)

                              „származtatott ügylet”: jelentése megegyezik az 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 5. pontjában foglaltakkal;

                              f)

                              „érintett illetékes hatóság”: a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett jogszabályokban megjelölt illetékes hatóság, valamint a tagállam által a 648/2012/EU rendelet 10. cikkének (5) bekezdése alapján és céljára kijelölt hatóság;

                              g)

                              „pénzügyi szerződő fél”: jelentése megegyezik a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 8. pontjában foglaltakkal;

                              h)

                              „nem pénzügyi szerződő fél”: jelentése megegyezik a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 9. pontjában foglaltakkal;

                              i)

                              „ügyfél”: jelentése megegyezik a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 15. pontjában foglaltakkal.

            2.   A végrehajtásra vonatkozó kritérium

      Ezen ajánlás végrehajtása során megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát.
      3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

      Az 1092/2010/EU rendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a címzetteknek tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és az ERKT-t arról, hogy milyen intézkedéseket hoztak ezen ajánlás nyomán, vagy meg kell indokolniuk az intézkedés mellőzését. Az információkat a következő határidőknek megfelelően kell megküldeni.
      1.   A. ajánlás

                  a)

                  Az illetékes hatóságoknak 2020. november 30-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt az A(1) és az A(2) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

                  b)

                  Az érintett illetékes hatóságoknak 2020. november 30-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt az A(3) és az A(4) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

            2.   B. ajánlás

                  a)

                  Az ESMA-nak 2021. december 31-ig be kell nyújtania az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt a B(1) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

                  b)

                  Az illetékes hatóságoknak 2020. november 30-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt a B(2), a B(3) és a B(4) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

            3.   C. ajánlás

                  a)

                  Az illetékes hatóságoknak 2020. november 30-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt a C(1) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

                  b)

                  A klíringtagok érintett illetékes hatóságainak 2020. november 30-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt a C(2) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

            4.   D. ajánlás

                  a)

                  Az illetékes hatóságoknak 2021. december 31-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt a D(1) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

                  b)

                  A Bizottságnak 2022. december 31-ig be kell nyújtania az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az ERKT-hoz az I. mellékletben szereplő formanyomtatványt a D(2) ajánlás végrehajtása vonatkozásában.

            4.   Nyomon követés és értékelés

                  1.

                  Az igazgatótanács értékelni fogja a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzettek nem adtak megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére.

                  2.

                  Az ERKT ajánlásainak való megfelelés értékeléséről szóló kézikönyvben (7) foglalt módszertan, amely leírja az ERKT ajánlásainak való megfelelés értékelésére szolgáló eljárást, nem alkalmazandó.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. május 25-én.

               az ERKT Titkárságának vezetője,

               az ERKT igazgatótanácsa nevében

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

         (2)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

         (4)  A Bizottság 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 41. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/834 rendelete (2019. május 20.) a 648/2012/EU rendeletnek az elszámolási kötelezettség, az elszámolási kötelezettség felfüggesztése, a jelentéstételi kötelezettségek, a nem központi szerződő fél által elszámolt, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikák, a kereskedési adattárak nyilvántartásba vétele és felügyelete, valamint a kereskedési adattárakkal szembeni követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 141., 2019.5.28., 42. o.).

         (6)  A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti technikai standardok tervezete (ESMA/2012/600).

         (7)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, 2016. április, elérhető: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         I. melléklet
         Az ajánlásra válaszul hozott intézkedések közlése
         1.   A címzett adatai

                     Ajánlás

                     A címzett országa

                     Intézmény

                     A válaszadó neve és elérhetőségi adatai

                     A közlés időpontja

               2.   Az intézkedések közlése

                        Ajánlás

                     Eleget tett az ajánlásnak? (igen/nem/nem alkalmazható)

                     A megfelelés érdekében tett intézkedések leírása

                     A részleges megfelelés vagy meg nem felelés indokolása

                     A(1) ajánlás

                     A(2) ajánlás

                     A(3) ajánlás

                     A(4) ajánlás

                     B(1) ajánlás

                     B(2) ajánlás

                     B(3) ajánlás

                     B(4) ajánlás

                     C(1) ajánlás

                     C(2) ajánlás

                     D(1) ajánlás

                     D(2) ajánlás

               3.   Megjegyzések

                     1.

                     Ez a formanyomtatvány az 1092/2010/EU rendelet 17. cikkének (1) bekezdése által előírt tájékoztatás céljára szolgál.

                     2.

                     A kitöltött formanyomtatványt minden címzettnek az ERKT titkárságán keresztül kell benyújtania az ERKT részére, elektronikus úton, a DARWIN-ban található megfelelő mappa használatával, vagy e-mailben anotifications@esrb.europa.eu e-mail címre történő megküldéssel. Az ERKT titkársága – összesített alapon – gondoskodik a tájékoztatásoknak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz történő eljuttatásáról.

                     3.

                     Ha egy adott ajánlás nem alkalmazható, kérjük, az „Eleget tett az ajánlásnak?” rovatban válassza a „nem alkalmazható” lehetőséget.

                     4.

                     A címzetteknek meg kell adniuk az ajánlások végrehajtásával kapcsolatos valamennyi releváns információt és dokumentációt, a meghozott intézkedések érdemére és időpontjára vonatkozó tájékoztatást is beleértve.

                     5.

                     Ha valamely címzett csak részben tesz eleget az ajánlásnak, teljeskörű magyarázatot kell adnia a meg nem felelés mértékére, valamint a részleges megfelelés egyéb részleteire. A magyarázatnak egyértelműen meg kell jelölnie az ajánlás azon vonatkozó részeit, amelyeknek a címzettek nem tesznek eleget.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Szlovénia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/24

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/157

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Szlovénia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/24)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Szlovéniát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadta.

                  (2)

                  A Szlovéniára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Szlovénia által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalmak és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. A szóban forgó módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Szlovéniát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatása a gazdasági tevékenységek eltérő szakosodási és koncentrációs mintái miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el a szlovén régiók között. Ez annak jelentős kockázatával jár, hogy súlyosbodik a főváros és az ország többi része közötti egyenlőtlenségek növekedésének már megfigyelt tendenciája. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Szlovénia 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Szlovénia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A Tanács ajánlása szerint – a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások (7) részeként – Szlovéniának biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (8) 2019-ben ne haladja meg a 3,1 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 0,65 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Azonban az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében nem indokolt jelentős eltérés korrekcióját célzó eljárás keretében további lépéseket tenni.

                  (13)

                  A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási egyenlegnek a GDP 0,5 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,1 %-ának megfelelő hiányra történő változását tervezi. Miután 2019-ben a GDP 66,1 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 82,4 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (14)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Szlovénia időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartoznak az ideiglenesen elbocsátott munkavállalóknak és az önálló vállalkozóknak szóló, csökkentett munkaidős foglalkoztatást célzó programok (a GDP 2,3 %-a), az egészségügyi kiadások növelése (a GDP 0,5 %-a), kompenzációk a munkahelyen maradó munkavállalókért (a GDP 0,4 %-a), a közszférában dolgozóknak a válsághelyzetben adott jutalmak (a GDP 0,4 %-a), az adóhalasztások (a GDP 0,4 %-a) és a veszélyeztetett csoportoknak nyújtott pénzügyi támogatások (a GDP 0,2 %-a). Emellett Szlovénia olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 5,1 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A szóban forgó intézkedések közé tartoznak a hitelgaranciák (a GDP 4,8 %-a), az adóhalasztások (a GDP 0,2 %-a) és az önálló vállalkozókra vonatkozó társadalombiztosítási járulékok alóli mentesség (a GDP 0,1 %-a). A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése azonban valamennyi adóhalasztást olyan likviditási intézkedésnek tekint, amelynek 2020-ban nincs negatív költségvetési hatása. Összességében a Szlovénia által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (15)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Szlovénia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7,2 %-át, 2021-ben pedig a GDP –2,1 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 83,7 %-át, 2021-ben pedig a GDP 79,9 %-át.

                  (16)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Szlovénia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (17)

                  Szlovénia a fertőző betegségekről szóló törvénye alapján 2020. március 12-én jelentette be a Covid19-járványt, és népegészségügyi intézkedéseket hozott a vírus terjedésének megfékezésére. Ez magában foglalta a népegészségügy, az alapellátás és a másodlagos ellátás, valamint az egyéb szolgáltatások szerepének összehangolását, valamint a megfelelő tesztelési protokoll bevezetését. Ezzel párhuzamosan Szlovénia szigorú kijárási korlátozást vezetett be, miközben az élelmiszerboltok, a gyógyszertárak, a bankok, a benzinkutak és a postahivatalok továbbra is nyitva tarthattak. A népegészségügyi intézkedések és a kijárási korlátozás segítették Szlovéniát az első (március–májusi) hullámban annak megakadályozásában, hogy a súlyos betegek száma meghaladja az ország egészségügyi rendszerének kapacitását. A kijárási korlátozás miatt számos vállalat átmenetileg beszüntette vagy csökkentette tevékenységét. Egy olyan nyitott és exportorientált gazdaságban, mint Szlovénia, az ellátási lánc zavarai és a termékek iránti lecsökkent globális kereslet különösen jelentős hatást gyakorolt a növekedésre. Tekintettel a gazdasági fejlődéssel kapcsolatos bizonytalanságra, a magánszektorban számos beruházási döntést elhalasztanak. Mivel Szlovénia legfontosabb gazdasági ágazatai közül várhatóan a közlekedés és a turizmus lesz a két leginkább érintett, amelyek esetében a forgalom 2020-ban 70 %-kal csökken, 2020-ra a GDP igen meredek visszaesése várható.

                  (18)

                  2020. április végéig a szlovén hatóságok két intézkedéscsomagot fogadtak el a Covid19 okozta sokk ellensúlyozására, összhangban az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó, a Bizottság által a 2020. március 19-i közleményében bejelentett ideiglenes kerettel. Az első mérséklési csomag, amelynek értéke a GDP mintegy 6,4 %-ának megfelelő 3,1 milliárd euro, elsősorban a munkahelyek és a szociálisan veszélyeztetett csoportok védelmére összpontosít. Az állam fedezi a bérkompenzációt, a táppénzt és az ideiglenes leépítések társadalombiztosítási járulékait, valamint a munkahelyen maradó munkavállalók nyugdíjbiztosítási járulékait. A vállalkozások és a háztartások likviditási korlátainak enyhítése érdekében a hitelek törlesztése legfeljebb 12 hónappal elhalasztható. A második, mintegy 2 milliárd euro értékű csomag, amely a GDP körülbelül 4,2 %-ának felel meg, főként a vállalatoknak nyújt likviditási támogatást. A csomag magában foglal egy bankokon keresztül nyújtott állami garanciára vonatkozó programot, amely lehetővé teszi, hogy az állam által garantált kölcsönöket nyújtsanak nagyvállalatoknak a tőke 70 %-áig, a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) pedig legfeljebb a tőke 80 %-ig. Az adófizetések elhalasztása és a társadalombiztosítási járulékok alóli mentesség, valamint a közigazgatási szervek szerződéses kifizetéseinek felgyorsítása azt a célt szolgálja, hogy segítsen a vállalkozásoknak enyhíteni a likviditással és a finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréssel kapcsolatos problémáikat.

                  (19)

                  mivel a Covid19-válság kezdetén nőtt az egészségügyi szolgáltatások iránti igény, Szlovéniának kihívásokkal kellett szembenéznie a megfelelő egészségügyi kapacitás biztosítása terén. A járvány kitörése strukturális problémákat tárt fel az egészségügyi rendszerben. Az orvosok viszonylag alacsony létszáma például további kihívást jelent a járvány elleni küzdelemben. Fontos ezért, hogy több képzett egészségügyi dolgozót vegyenek fel, védjék munkafeltételeiket, és ott alkalmazzák őket, ahol a legnagyobb szükség van rájuk. Döntő fontosságú a nyomon követést és a telemedicinát lehetővé tévő diagnosztikai, tesztelési és e-egészségügyi eszközök alkalmazása. A célzott kutatás és az innovatív megoldások szintén fontosak ahhoz, hogy a népegészségügyi szolgálatok megalapozott döntések meghozatala céljából anonimizált adatokat tudjanak összegyűjteni és felhasználni. A válsághelyzet rávilágít arra, hogy meg kell védeni a – jelenleg strukturális reformok tárgyát képező – egészségügyi és tartós ápolási-gondozási rendszerek finanszírozására való képességet. Az egészségügyi ellátásról és az egészségbiztosításról szóló új törvény időben történő elfogadása és végrehajtása, az egészségügyi rendszer pénzügyi forrásainak bővítése, valamint pénzügyi tartalékok kialakítása enyhíteni fogja a pénzügyi források ingadozásait a gazdasági ciklus során. A tartós ápolás-gondozásról szóló törvény hiánya korlátozta Szlovéniát abban, hogy felvegye a küzdelmet a Covid19-világjárvány ellen a leginkább érintett gondozási létesítményekben. Mivel az idősek, a fogyatékossággal élők és a krónikus betegségben szenvedők esetében nagyobb annak a kockázata, hogy a vírus súlyos betegséget okoz, további jelentős erőfeszítésekre van szükség az egészségügyi szolgáltatásokba megfelelően beépített, minőségi tartós ápolási-gondozási szolgáltatások biztosításához.

                  (20)

                  A Covid19-világjárvány okozta egészségügyi és gazdasági válság példátlan nyomást gyakorolt Szlovénia munkaerőpiacára és szociális védelmi rendszerére. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 7 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 5,1 %-ra javul. A leginkább érintett ágazatokban a munkanélküliség gyors növekedésének megfékezése érdekében Szlovénia olyan átfogó szakpolitikai válaszintézkedéseket hozott, amelyek megelőző intézkedéseket és a munkavállalók munkaerőpiacra való gyors visszatérését elősegítő intézkedéseket foglalnak magukban. A szociális partnerekkel egyeztetett kulcsfontosságú szakpolitikai válaszintézkedéseknek a tartós és méltányos helyreállítás elérésére kell összpontosulniuk a meglévő aktív munkaerőpiaci politikák és a foglalkoztatásmegtartási rendszerek – többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatás – megerősítése, valamint a vállalkozásoknak nyújtott egyéb, időhöz kötött támogatások – például bértámogatás és a társadalombiztosítási járulékok alóli mentesség – bevezetése révén. Ezek az intézkedések elősegítenék a jövedelemkiesés csökkentését valamennyi munkavállaló számára, beleértve az atipikus foglalkoztatásban dolgozókat és az önálló vállalkozókat is. A rugalmas munkafeltételek, többek között a munkavégzés helyére vonatkozó rugalmasság (pl. távmunka biztosítása), a munkaidőt illető rugalmasság (pl. rugalmas munkaidőre vonatkozó rendelkezések) és a munkaszervezés rugalmassága (pl. vállalaton belüli szolgáltatások) jelentős mértékben fenntarthatják a foglalkoztatást a lezárások idején és a gazdasági tevékenység újrakezdésekor. A vállalkozói kedv előmozdítása kulcsfontosságú lesz a gazdaság újraindításához és a Covid19-válság után szükséges kiigazításokhoz. Ezért különösen fontos az önálló vállalkozók támogatása az alkalmazottakhoz képest jelentkező adminisztratív terhek és pénzügyi hátrányok csökkentésével.

                  (21)

                  A Covid19-válság szociális hatásainak enyhítése érdekében elengedhetetlen, hogy Szlovénia továbbra is megfelelő szociális ellátási csomagot nyújtson. Ehhez rendszeresen nyomon kell követni a válságnak a szegénységre gyakorolt hatásait. Külön figyelmet kell fordítani az idősekre és különösen az idős nőkre, akik között a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya már a válság előtt meghaladta az uniós átlagot. A nyugdíjtörvénynek a szlovén nemzetgyűlés által 2019 novemberében elfogadott módosítása várhatóan javítani fogja a nyugdíjak megfelelőségét az újonnan nyugdíjba vonulók esetében, míg a jelenlegi nyugdíjasok – köztük a szegénységi küszöb szintjén vagy az alatt élők – számára nem biztosít majd előnyöket. A frontvonalon dolgozó szervezeteknek nyújtott további pénzügyi támogatás biztosítaná, hogy a Covid19-világjárvány ne érintse aránytalanul a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyeket, és hogy alapvető szükségleteiket – például a napi étkezéseket és az egészségügyi ellátást – kielégítsék.

                  (22)

                  2020 áprilisában likviditási intézkedéseket vezettek be a vállalkozások számára, de még mindig vannak olyan életképes vállalkozások, például kisebb innovatív és gyorsan növekvő társaságok, amelyek nem rendelkeznek elégséges pénzügyi múlttal ahhoz, hogy a bankok hitelképesnek minősítsék őket. Szükség lehet az alternatív finanszírozáshoz, többek között a tőkefinanszírozási eszközökhöz (pl. kockázati tőke) való jobb hozzáférésre, különösen olyan országokban, mint Szlovénia, ahol a tőkepiacok fejletlenek. Szlovénia meglévő sajáttőke-eszközei alkalmasak lehetnek arra, hogy a válságból sikeresen kilábaló vállalkozások, például az innovatív kkv-k, valamint az induló és a növekvő innovatív vállalkozások felé irányítsák a segélyezési forrásokat, ahogyan azt más tagállamok is tervezik. Az uniós szabályok által előírt biztosítékok alkalmazása garantálni fogja, hogy ezek a tőkeinjekciók ne hassanak károsan a vállalatok hatékonyságára, illetve a gazdasági versenyre.

                  (23)

                  A Covid19-válság súlyosan érintette az egyébként életképes vállalkozások és háztartások képességét arra, hogy fizessék számláikat. Ha nem történne semmilyen intézkedés, a magánszektor nagy része fizetésképtelenné válna. A vállalkozásokra vonatkozó likviditási intézkedései között a szlovén kormány 12 hónapos moratóriumot vezetett be a nem pénzügyi vállalatoknak és háztartásoknak nyújtott teljesítő bankhitelek visszafizetésére vonatkozóan. Az ilyen és hasonló intézkedések hatékonyságát és eredményességét gondosan értékelni kell és nyomon kell követni. Az intézkedések bármely kedvezőtlen hatását gyorsan orvosolni kell, hogy mindenkor biztosított legyen a pénzügyi stabilitás.

                  (24)

                  A nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak – különösen a kisebbeknek – nemcsak likviditásra és finanszírozásra van szükségük, hanem támogató üzleti környezetre is. Ez magában foglalja a Covid19-hez kapcsolódó kárenyhítési intézkedések gyors és bürokráciamentes végrehajtását, de túlmutat azon. Az ország jelentős szabályozási és adminisztratív terhei olyan költségeket eredményeznek, amelyeket a nehéz helyzetben lévő cégek egyszerűen nem engedhetnek meg maguknak ezekben a nehéz időkben. Az engedélyekhez, a beszámolási kötelezettségekhez és az adózási eljárásokhoz kapcsolódó bürokrácia csökkentése hatékony módja annak, hogy a vállalkozások azonnali, kézzelfogható segítséget kapjanak anélkül, hogy ez terhet róna a nemzeti költségvetésre és közvetve az adózókra. A szabályok korszerűsítése lehetővé fogja tenni, hogy a szakmai szolgáltatók költséghatékonyabb és innovatívabb szolgáltatásokat kínáljanak, amelyekre a cégeknek most szükségük van. Szlovénia különböző eszközöket hozott létre az adminisztratív terhek csökkentésére, köztük az „egységes dokumentumot” és a „kkv-tesztet”. Ezen eszközök alkalmazása most maximalizálható az azonnali segítségnyújtás érdekében. A válság további nehézségeket fog okozni a kereskedelmi viták rendezése és a gazdasági bűncselekmények elleni küzdelem terén. A fizetésképtelenségi keret tekintetében nagyobb hangsúlyt kell helyezni a válsággal összefüggő fizetésképtelenségek elkerülésére, a nem életképes vállalkozások gyors felszámolására és az érintettek számára második esély nyújtására.

                  (25)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A zöld átállás fenntartható projektekkel – például a szénbányákról és a szénalapú villamosenergia-termelésről való átmenettel – történő előmozdítása lehetne az egyik ilyen beruházás. A Szlovénia nemzeti energia- és klímatervében leírt zöld átállásba való beruházás rövid távon ösztönözheti a gazdasági helyreállítást és a Covid19-világjárványt követő középtávú intézkedéseket. Ez magában foglalhatja a megújuló energiaforrások jelenlegi alacsony arányának növelését, az energetikai infrastruktúra megerősítését, a szlovéniai városokban az uniós átlagot meghaladó légszennyezés csökkentését, a körforgásos gazdaság megerősítését, a szociális vállalkozások támogatását, valamint az átállás által leginkább érintett régiókra és ágazatokra gyakorolt lehetséges hatások mérséklésére irányuló erőfeszítések felgyorsítását. A kibocsátás jelenlegi csökkenése rövid távú lenne, ha a gazdaságélénkítési csomagokban nem szentelnének kellő figyelmet a tiszta energiának és az éghajlatbarát beruházásoknak, ami miatt Szlovénia lemaradna az éghajlat-politikai célkitűzései terén. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Szlovéniában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Szlovénia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (26)

                  A fenntarthatóság elvének érvényesülését biztosító gazdasági fellendülés érdekében beruházásokra lesz szükség a fenntartható közlekedés további fejlesztése, valamint a tömegközlekedés és a fenntartható összeköttetések támogatása érdekében, különösen a vasúti közlekedésben. A Covid19-válság további kihívások elé állította a teherszállítást és az árutovábbítást, és bár Szlovénia megtette a szükséges intézkedéseket és lehetővé tette az áruk – különösen a kritikus áruk – áramlását, ez negatív hatással lesz az ország gazdasági növekedésére.

                  (27)

                  Az exit- és helyreállítási stratégia részeként fontos lesz a termelékenység és a gazdasági növekedés kritikus motorját jelentő kutatásba és innovációba való beruházás támogatása. Szlovénia már a válság előtt is csupán „mérsékelt innovátornak” minősült, ami lassította arra irányuló erőfeszítéseit, hogy felzárkózzon a legjobban teljesítőkhöz. Az üzleti szektornak tudható be a kutatás-fejlesztésre fordított kiadások 75 %-a. A gazdasági visszaesés újra kockára teszi az üzleti kutatás-fejlesztést és innovációt. Az innováció viszonylag alacsony aránya – különösen a kkv-k esetében – lassítja azoknak az innovatív üzleti folyamatoknak és megoldásoknak a fejlődését és terjedését, amiket a Covid19-válság sürget. Termelésük fokozása érdekében beruházásokra van szükség azoknak az innovatív kkv-knek – köztük az induló vállalkozásoknak – a támogatásához, amelyek tevékenysége kialakulóban lévő technológiákat és áttörést hozó innovációkat foglal magában. A tudományos körök és az üzleti szféra közötti együttműködés többnyire a közepes technológiai igényű és a csúcstechnológiai ágazatokra korlátozódik. A kutatóhelyek és a felsőoktatási intézmények által létrehozott tudástranszfer-irodák hatékonysága jelentős eltéréseket mutat. A tudományos körök és az üzleti szféra közötti kapcsolatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a tudás sikeresen innovációvá alakuljon át, javuljon az ország kutatási és innovációs teljesítménye, és fokozódjon a gazdasági növekedés. A K+F-re fordított közkiadások szerények voltak, és részben az uniós strukturális alapoktól függtek. A válságból való kilábaláshoz a kutatásba és innovációba – többek között a technológiai és alkalmazott kutatásba – történő közberuházások prioritásként történő kezelésére lesz szükség.

                  (28)

                  A digitális átalakulás kulcsfontosságú lesz a Covid19-válság utáni gazdasági helyreállítás szempontjából. Az ország e téren meglévő potenciálját jól szemléltette az, ahogyan néhány szlovén vállalat a válság kezdetekor gyorsan bevezette a távmunka-rendszereket és az online kereskedelmi megoldásokat. Az üzleti modellek és a termelési folyamatok nagyobb mértékű digitalizációja az effajta átalakulást több gazdasági ágazatra is kiterjesztené. Szlovénia építhet a robotika, a mesterséges intelligencia és a blokklánc-technológia terén meglévő ismeretekre és kiváló képességekre a digitalizációnak a kevésbé fejlett, hagyományos iparágakra való kiterjesztése érdekében. A közszférából származó, jelenleg rendelkezésre álló adatok széles körének újrahasználata előmozdíthatja az innovációt és a nagy adathalmazokra épülő gazdaságot. A munkavállalók digitális készségeinek javítása viszonylag gyorsan növelheti foglalkoztathatóságukat, és elősegítheti a gazdasági fellendülést. A felhasználóbarát e-kormányzati szolgáltatások és digitális közszolgáltatások bevezetése hozzájárulna a vállalkozások adminisztratív terheinek további csökkentéséhez. Bár az online közszolgáltatások széles köre már rendelkezésre áll, a magánszemélyek és a vállalkozások általi igénybevételükhöz növelni kellene az emberek online tranzakciókba vetett bizalmát és e tranzakciók biztonságát (pl. nemzeti elektronikus azonosító bevezetése, kiberbiztonság és adatvédelmi elemek). A gyors és megbízható (vezetékes és mobil) széles sávú kapcsolatok – a vidéki térségekben is – nélkülözhetetlenek a kulcsfontosságú online szociális és gazdasági szolgáltatások fejlesztéséhez. Az 5G hálózat kiépítése az 5G frekvenciaspektrum kellő időben történő kiosztásától függ.

                  (29)

                  A rendes tanórákat valamennyi oktatási szinten a távoktatás váltotta fel a Covid19-járvány miatti kijárási korlátozás során. Az elektronikus távoktatáshoz megfelelő digitális infrastruktúrára, oktatási anyagokra és olyan tanárokra van szükség, akik rendelkeznek a hatékony tanításhoz szükséges készségekkel és támogatással. Valamennyi tanulónak, különösen a veszélyeztetett csoportoknak – köztük a fogyatékossággal élőknek és a vidéki térségekből származóknak – megfelelő hozzáféréssel és használható digitális készségekkel kell rendelkezniük a távoktatáshoz, hogy teljes mértékben kihasználhassák a távoktatás előnyeit. A munkavállalók készségeinek javítása érdekében a digitális kompetenciáknak hangsúlyosabb szerepet kell kapniuk az iskolai tantervekben és programokban. Ez lehetővé tenné a távmunka és a digitális szolgáltatások szélesebb körű alkalmazását, a digitális kompetenciáknak a munkaerőpiaci követelményekhez való jobb illeszkedését, valamint az olyan veszélyeztetett csoportok bevonását, mint az idősek vagy a vidéki térségekben élők.

                  (30)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (31)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Szlovénia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (32)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Mivel Szlovénia pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (33)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a szlovén gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (34)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (9) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Biztosítsa az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási rendszer rezilienciáját, többek között a kritikus fontosságú egészségügyi termékekkel való megfelelő ellátás biztosítása és az egészségügyi dolgozók hiányának csökkentése révén.

                  2.

                  Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatási és szociális hatásait, többek között azáltal, hogy megfelelő jövedelempótlást és szociális védelmet biztosít, megerősíti a csökkentett munkaidős foglalkoztatásra vonatkozó programokat, valamint biztosítja a rugalmas munkafeltételek alkalmazásának lehetőségét. Biztosítsa, hogy ezek az intézkedések megfelelő védelmet nyújtsanak az atipikus foglalkoztatási formában dolgozók számára.

                  3.

                  Folytassa azon intézkedések gyors végrehajtását, amelyek célja a vállalkozások és a háztartások likviditásának és finanszírozásának biztosítása, valamint az adminisztratív terhek csökkentése. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a környezetvédelmi infrastruktúrát, a fenntartható közlekedést, a kutatást és az innovációt, valamint az 5G hálózat kiépítését. Mozdítsa elő a vállalkozások digitális kapacitásait, valamint erősítse meg a digitális készségeket, az e-kereskedelmet és az e-egészségügyet.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 143. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  HL C 320., 2018.9.10., 103. o.

         (8)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (9)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.