title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Észtország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/21

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Észtország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/06)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Észtország 2018. december 28-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített az észt integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Észtországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Észtországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Észtországnak a végleges tervben figyelembe kell vennie a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, és ennek érdekében különösen meg kell vizsgálnia az „első az energiahatékonyság” elv dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaccal kapcsolatos dimenzióra gyakorolt hatásait. E tekintetben, valamint a megújuló energiaforrások növekvő részarányának integrálása és a kielégítő mennyiségű villamos energiát termelő jövőbeli rendszer biztosításának szempontjából a terv fontos eleme az energiahatékonyságnak az energiabehozataltól való függőség csökkentéséhez és az olajpalán alapuló villamosenergia-termelés csökkentésével járó hatások ellensúlyozásához való hozzájárulása. Azt is fontos figyelembe venni, hogy az éghajlatváltozás kockázata milyen hatással van az energiaellátásra. Észtországnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy meghatározza a szakpolitikák és intézkedések végrehajtásával kapcsolatos helyeztet és azok hatásait, valamint szakpolitikai területek szerinti bontásban (kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok, erőfeszítés-megosztási ágazatok, valamint földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás) üvegházhatásúgáz-kibocsátási előrejelzéseket készítsen. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Észtországnak szóló ajánlásait az észt integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY ÉSZTORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Pontosítani kell, hogy miként tervezi elérni az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 13 %-kal való csökkentésére irányuló célját, beleértve a földhasználati, földhasználat-megváltoztatási és erdőgazdálkodási ágazat szerepét. Ez a tervezett szakpolitikák együttes hatásának mélyrehatóbb vizsgálatát és az (EU) 2018/841 rendelet szerinti elszámolási szabályok alkalmazását teszi szükségessé.

                  2.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 42 %-os arányával – azaz a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való észt hozzájárulással – kapcsolatos célkitűzés örvendetes szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás időben történő, költséghatékony teljesítését. További részletekkel kell szolgálni az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikke szerinti, fűtési és hűtési ágazatra vonatkozó cél elérését célzó intézkedésekről, valamint biztosítani kell, hogy az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban a terv tervezetében meghatározott közlekedési cél elérése érdekében meghozzák a megújuló energiaforrások részarányának növelésére irányuló megfelelő intézkedéseket. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyekkel a tervek szerint biztosítani kívánják a biomassza-felhasználás hosszú távú fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza észt energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozását támogató intézkedéseket kell kidolgozni, ideértve a közigazgatási eljárások egyszerűsítését is.

                  3.

                  Növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás 2030-ig történő csökkentésére irányuló célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. A végleges tervnek tartalmaznia kell a halmozott megtakarításra vonatkozó célok elérése érdekében tervbe vett minden szakpolitikát és intézkedést, egy reális végrehajtási ütemtervet és az ezzel kapcsolatos beruházási igények egyértelmű értékelését.

                  4.

                  Meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyekkel az megújuló energiára vonatkozó ambiciózus célok fényében biztosítható a megfelelő villamosenergia-termelés, ideértve a keresletoldali válaszintézkedéseket és a tárolással kapcsolatos intézkedéseket.

                  5.

                  A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni és különösen arra irányuló intézkedéseket kell kidolgozni, hogy versenyképesebb kiskereskedelmi piacok alakuljanak ki, valamint hogy fokozódjon a kiskereskedelmi piacon belül a fogyasztói szerepvállalás mértéke.

                  6.

                  Jobban pontosítani kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  7.

                  Meg kell erősíteni a balti országok (Észtország, Lettország és Litvánia) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat; azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a skandináv országokra (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény, emellett pedig a közlekedési ágazat dekarbonizációjára és a kutatásra is hangsúlyt kell helyezni.

                  8.

                  Általános áttekintést kell benyújtani a gazdaság energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével való korszerűsítéséhez szükséges beruházásokról, valamint el kell végezni el az említett beruházások forrásainak általános értékelését, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is.

                  9.

                  Fel kell sorolni az energetikai támogatások, különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  10.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó levegőszennyezési előrejelzéseket kell készíteni, valamint figyelembe kell venni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  11.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között kiemelve az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt, az energiaszegénység enyhítését célzó energiahatékonysági intézkedések alkalmazását.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 277.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1005 final.

         (5)  COM(2019) 506 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 277.

         (7)  SWD(2019) 277.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Litvánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/56

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Litvánia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/15)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Litvánia 2018. december 17-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a litván integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Litvániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Litvániának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges tervnek a különböző szakpolitikák és intézkedések közötti, az energiaunió dimenzióit érintő, már ismertetett kölcsönhatásokra kell épülnie, illetve azokat ki kell terjesztenie az energiahatékonyságra, a megújuló energiára és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra is. A terv tervezete emellett elismeri a megújuló energia és az energiahatékonysági intézkedések energiabiztonsággal kapcsolatos jelentőségét, amit a végleges tervben jobban ki kell fejteni. A végleges tervnek hasonlóképpen meg kell vizsgálnia a belső piaci dimenzió szerepét, a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenziónak pedig alá kell támasztania az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. A LULUCF-ágazat és az erőfeszítés-megosztási rendelet közötti szinergiák, valamint a biomassza energetikai célú fokozott felhasználása által a LULUCF-ágazatra gyakorolt hatások mérlegelése szintén fontos része a végleges tervnek.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Litvániának szóló ajánlásait a litván integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY LITVÁNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Részletesebben ki kell dolgozni a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 9 %-kal való csökkentésére irányuló stratégiáját. Ez magában foglalja a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás szerepének az (EU) 2018/841 rendeletben foglalt elszámolási szabályok alapján történő meghatározását és a tervezett szakpolitikák részletesebb kidolgozását.

                  2.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében meghatározott, a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 45 %-os részarányával – azaz a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz való hozzájárulással – kapcsolatos litván célkitűzés örvendetes szintjét annak érdekében, hogy biztosítsa e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Javaslatot kell tenni azokra az intézkedésekre, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell szolgáltatni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére vonatkozóan, valamint a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásának lehetővé tételével kapcsolatban.

                  3.

                  Jelentősen növelni kell a végső- és primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, és olyan, ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében további energiamegtakarítások érhetők el. Nemzeti energiahatékonysági hozzájárulását a primer- és végsőenergia-fogyasztás 2030-ra vonatkozó abszolút értékében kell kifejezni. Több információt kell megadni az energiahatékonysági szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozóan, jelezve, hogy melyeket fogja folytatni 2020 után, milyen új szakpolitikát fog bevezetni 2020 után, és azok milyen hatással fognak járni. Különösen fontolóra kell venni a közlekedési ágazattal kapcsolatos további energiahatékonysági intézkedések bevezetését.

                  4.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a villamosenergia-termelés megfelelőségét a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos ambiciózus cél fényében, így például a további keresletoldali válaszintézkedéseket és tárolási intézkedéseket. A villamosenergia-ágazatban az erőforrások megfelelőségének értékelésekor figyelembe kell venni a regionális összefüggéseket, valamint a rendszerösszekötők és a szomszédos országok termelési kapacitásainak tényleges lehetőségeit.

                  5.

                  A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is.

                  6.

                  Pontosítani kell a 2020-tól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására és megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  7.

                  Meg kell erősíteni a balti országok (Észtország, Lettország és Litvánia) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat, azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a skandináv országokra (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény, emellett pedig a közlekedési ágazat dekarbonizációjára és a kutatás terén folytatott regionális együttműködésre is hangsúlyt kell helyezni.

                  8.

                  Ki kell terjeszteni a gazdaság energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével való korszerűsítéséhez szükséges beruházások tekintetében végzett elemzését, és részletesebb információkat kell megadni az említett beruházások forrásaival kapcsolatban, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is.

                  9.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  10.

                  A tervnek tartalmaznia kell a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  11.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően meg kell határozni a tervezett szakpolitikák és intézkedések célkitűzéseit és az azokkal elérni kívánt hatásokat.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1014 final.

         (5)  COM(2019) 515 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Magyarország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/64

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Magyarország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/17)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét, az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Magyarország 2019. január 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottság értékeli az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a magyar nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitika és intézkedés, amelyet az integrált nemzeti energia- és klímaterv esetleg előír; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos vállalásaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezeteiben feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és azt szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztania. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvét, nevezetesen ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Magyarországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Magyarországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímatervek figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legújabb országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik nemzeti éghajlat- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségek szerint értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket és egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Míg egyes szakpolitikai kölcsönhatások a célkitűzések szintjén tükröződnek a tervben, Magyarországnak jobban ki kell bontania a végleges tervben a szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését, és be kell mutatnia, hogyan szándékozik azokat kezelni. Magyarországnak nevezetesen részletesebben ki kell dolgoznia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat, az „első az energiahatékonyság” elvét tartva szem előtt, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához. A végleges tervben jobban kidolgozandó elemek közé tartoznak a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia, valamint az elektromos közlekedés és a hálózatfejlesztés közötti kölcsönhatások. Hasonlóképpen részletesebben ki kell fejteni a végleges tervben a biomassza fűtési és hűtési ágazatban tervezett nagyobb mértékű felhasználása, valamint a földhasználati ágazat várható kibocsátásai és abszorpciója, illetve a fenntarthatósági követelmények közötti összefüggést. Végül pedig a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében kitűzött céloknak alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Magyarországnak címzett ajánlásait Magyarország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése (7) támasztja alá,

            AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét legalább 23 %-ra kell növelni, Magyarország hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy indikatív ütemtervet az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikkének a) (2) pontjában felsorolt valamennyi referenciapont tekintetében, figyelembe véve azt, hogy a célok közös teljesítéséhez növelni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, melyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog a tervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza jelentős részarányára a magyar energiafelhasználásban, főként a fűtési és hűtési ágazatban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban ki kell alakítani a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek adminisztratív terheinek csökkentését és az e szereplőket támogató keretek létrehozását szolgáló intézkedéseket.

                  2.

                  Jelentősen növelni kell mind a végső, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. A végleges tervben egyértelmű különbséget kell tenni a meglévő és az azokat kiegészítő szakpolitikák és intézkedések között, átfogóbb hatásvizsgálatot kell készíteni a tervezett kezdeményezésekről, és alaposabb becsléseket kell kidolgozni a várható energiamegtakarításról.

                  3.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére.

                  4.

                  Jobban részletezni kell a piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat, illetve be kell mutatni az ezek elérését szolgáló megfelelő szakpolitikákat és intézkedéseket. Emellett lehetővé kell tenni a hálózatüzemeltetők számára, hogy indokolt és ténylegesen felmerült költségeiket visszaigényelhessék, illetve hozzáférést kell biztosítani számukra a szabályozási döntések hatékony jogi felülvizsgálatához. Ki kell domborítani a teljes mértékben piaci alapú árak felé vezető stratégiát és ütemtervet.

                  5.

                  Jobban számszerűsíteni kell a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. Ezeket a célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni, mint például a stratégiai energiatechnológiai tervet.

                  6.

                  Folytatni kell a szomszédos tagállamokkal való konzultációt és a regionális együttműködést a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport, valamint a Csehországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát összefogó Visegrádi Csoport keretében. A regionális egyeztetések középpontjába a belső energiapiaci integráció elmélyítését, a dekarbonizációt és a megújuló energiaforrások hasznosítását, valamint a kutatást, az innovációt és a versenyképességet kell állítani, a közös kihívások és a közös célkitűzések figyelembevételével. Az egyeztetéseknek ki kell terjedniük a rendszermegfelelőség értékelésére, a méltányos átmenet kérdésére, az energiarendszer magasabb megújuló-arányhoz szükséges változtatásaira és az egyéb olyan tervezett fejlesztésekre, amelyek hatással lehetnek a régión belüli villamosenergia-összeköttetésekre és kereskedelemre.

                  7.

                  Az épület-energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az elektromobilitás terén meglévő beruházási szükségletek jelenlegi elemzését el kell mélyíteni és ki kell terjeszteni azt a magyar gazdaság korszerűsítéséhez és az energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintésére. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átruházások költséghatékony alkalmazását is.

                  8.

                  Fel kel sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az utóbbiak fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket.

                  9.

                  A levegőminőség és a levegőbe irányuló kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését több mennyiségi információval kell kiegészíteni, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyező kibocsátásokra vonatkozó előírt információk erejéig.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, nevezetesen részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Ezen belül is foglalkozni kell a sok szén-dioxidot kibocsátó, illetve ipari régiók népességére gyakorolt hatással. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között külön elemzést készítve az energiaszegénységről, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD (2019) 1016 final.

         (5)  COM (2019) 517 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Portugália 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/84

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Portugália 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/22)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Portugália 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a portugál nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Portugáliára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Portugáliának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Portugália koherens közép és hosszú távú kibocsátáscsökkentési célokkal rendelkezik. A kívánt dekarbonizáció eléréséhez a gazdaság villamosítását tervezi. A villamosenergia-ágazatot az új megújuló villamosenergia-kapacitás, különösen a nap-, a szél- és a vízenergia révén kell továbbfejleszteni. E fejlesztések az energiaunió egyéb dimenzióira is komoly hatással vannak, főként a belső piaci dimenzióra, valamint a kutatásra, az innovációra és a versenyképességre. A végleges tervnek pontosítania kell a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti szinergiákat, az „első az energiahatékonyság” elvet tartva szem előtt, kifejtve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, és miként függ össze az energiaszegénységgel. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha átfogó áttekintést adna nem csupán az energiaigényes iparágak, hanem a karbonszegény technológiák ágazatának versenyképességéről is, és konkrét elemzést nyújtana a világpiacon betöltött pozíciójáról, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetné a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos lenne továbbá, ha a terv a körforgásos gazdasággal fennálló kölcsönhatásokat is részletesebben kidolgozná.

                  (15)

                  A Bizottság Portugáliának szóló ajánlásait a portugál integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY PORTUGÁLIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) megállapított kötelezettségekkel összhangban álló, részletesen kidolgozott és mérhető szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani a megújuló energiaforrások 2030-ig elérendő 47 %-os arányát – amellyel Portugália hozzájárul a megújuló energia kapcsán 2030-ra meghatározott uniós célokhoz – oly módon, hogy az lehetővé tegye e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek többek között tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. További tájékoztatást kell nyújtani a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről, továbbá az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletes információkat kell adni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről.

                  2.

                  Jelentősen növelni kell a végsőenergia-fogyasztáshoz való hozzájárulással kapcsolatos célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és azonosítani kell azokat a további szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Egy részletesebb hatásvizsgálat részeként megfelelően számszerűsíteni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések eredményeként várható energiamegtakarításokat, és meg kell adni, hogy azok miként járulnak hozzá a nemzeti energiahatékonysági hozzájárulásokhoz.

                  3.

                  A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb villamosenergia- és gázpiacok létrehozására irányuló intézkedésekre, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is.

                  4.

                  Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  5.

                  Meg kell erősíteni a Spanyolországgal és Franciaországgal folytatott jó regionális együttműködést. A regionális tapasztalatcsere során a belső energiapiac és az energiabiztonság területére kell összpontosítani, különös tekintettel az energiahálózatok határokon és régiókon átívelő összekapcsolására. Meg kell fontolni a megújuló energia és az energiahatékonyság terén megvalósuló regionális együttműködéssel kapcsolatos intézkedések megerősítését.

                  6.

                  Általános áttekintést kell nyújtani Portugália gazdaságának az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítása révén történő korszerűsítéséhez szükséges, a nemzeti beruházási tervben felvázolt beruházásokról. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átruházások költséghatékony alkalmazását is.

                  7.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  9.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, ennek keretében az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően értékelni kell az energiaszegénységben élő háztartások számát és típusát, valamint az energiaszegénység csökkentésére irányuló célkitűzéseket.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Szlovénia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/92

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Szlovénia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/24)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Szlovénia 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a szlovén integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Szlovéniára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Szlovéniának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Szlovéniának biztosítania kell, hogy a végleges tervben minden dimenzió esetében foglalkozzon a terv tervezetéből hiányzó összes elemmel, például a meglévő intézkedéseket figyelembe vevő forgatókönyvvel, a hatásvizsgálattal és a beruházási igényekkel. Figyelembe kell vennie továbbá a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontokat, nevezetesen: a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” közötti szinergiákat. Az arra vonatkozó értékelés, hogy a meglévő szakpolitikák biztosítják-e a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentését az energiaágazatban, valamint az energiapiac működésére vonatkozó információ, ugyancsak fontos elem, amellyel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne egy átfogó elemzés arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Hasznosak lennének az ennek alapján a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával. A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából hasznos lenne továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Szlovéniának szóló ajánlásait a szlovén integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY SZLOVÉNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Költséghatékony kiegészítő szakpolitikákat és intézkedéseket kell meghatározni különösen az épületek vonatkozásában az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célok kapcsán várható – 2005-höz képest 15 %-os – csökkenés tekintetében, valamint az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti kötelezettségvállalás arra irányuló teljesítését illetően, hogy a földhasználatból, földhasználat-változtatásból és erdőgazdálkodásból eredő kibocsátások ne haladják meg az elnyelést.

                  2.

                  A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentősen, legalább 37 %-ra kell növelni, Szlovénia hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően, valamint a lényeges körülmények és a nemzeti megszorítások kellő mérlegelését követően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Biztosítani kell, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) I. mellékletében 2020-ra megállapított, megújuló energiára vonatkozó célkitűzés maradéktalanul teljesüljön, és 2021-től kezdődően megmaradjon kiindulási alapnak, továbbá ismertetni kell, hogy miként kívánja elérni és fenntartani ezt a kiinduló értéknek megfelelő részarányt. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése és ugyanezen irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési cél elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban konkrét intézkedéseket kell meghatározni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésével és a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban.

                  3.

                  Jelentősen növeli kell a primerenergia-fogyasztás 2030-ig történő csökkentésére irányuló célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Hozzájárulását a végsőenergia-fogyasztás szempontjából kell kifejezni. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. Meg kell határozni a teljes, 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó szakpolitikákat és intézkedéseket, beleértve azok hatását a várható energiamegtakarítás és a végrehajtás ütemezése tekintetében.

                  4.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket.

                  5.

                  A piaci integráció kapcsán előretekintő célkitűzéseket és célokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb kis- és nagykereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre.

                  6.

                  Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  7.

                  Teljeskörű konzultációs eljárást kell folytatni a szomszédos országokkal és a többi tagállammal annak érdekében, hogy ösztönözze az energiaunió célkitűzéseinek költségoptimalizált módon történő megvalósítását. Meg kell vizsgálni az összehangolt energia- és éghajlat-politikával kapcsolatos, határokon átnyúló lehetőségeket és makroregionális szempontokat különösen az adriai-tengeri térségben azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a régió szénlábnyomát és ökoszisztéma-alapú megközelítést lehessen végrehajtani.

                  8.

                  Általános áttekintést kell benyújtani a gazdaság energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével való korszerűsítéséhez szükséges beruházásokról, valamint el kell végezni el az említett beruházások forrásainak általános értékelését, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerinti, a többi tagállam részére történő jogosultságátruházások költséghatékony alkalmazását is.

                  9.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  10.

                  Több mennyiségi információval kell kiegészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, legalább a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyezőanyag-kibocsátás tekintetében előírt információk erejéig.

                  11.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait, különösen a széntüzelésű villamosenergia-termelés kivezetésével kapcsolatban. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között az értékelés meghatározása révén, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1023 final.

         (5)  COM(2019) 524 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

         (11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2020. március 19.) az Európai Unió Tanácsa számára a Latvijas Banka külső könyvvizsgálóiról (EKB/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 98/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2020. március 19.)
      az Európai Unió Tanácsa számára a Latvijas Banka külső könyvvizsgálóiról (EKB/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      Az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

                  (2)

                  A Latvijas Banka jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2019. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2020. pénzügyi évtől.

                  (3)

                  A Latvijas Banka a SIA Ernst & Young Balticot választotta külső könyvvizsgálóiként a 2020-2024. pénzügyi évekre,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      Ajánlott, hogy a 2020-2024. pénzügyi évekre a Latvijas Banka külső könyvvizsgálójaként a SIA Ernst & Young Balticot jelöljék ki.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. március 19-én.

               az EKB elnöke

            Christine LAGARDE