title: A Bizottság (EU) 2018/334 ajánlása (2018. március 1.) az illegális online tartalom hatékony kezelésére irányuló intézkedésekről

text:
               6.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 63/50

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/334 AJÁNLÁSA
   (2018. március 1.)
   az illegális online tartalom hatékony kezelésére irányuló intézkedésekről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az internetszolgáltatók és az interneten tevékenykedő szolgáltatók jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz, a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez az Unión belül. Számos szolgáltató lényeges szerepet játszik a digitális gazdaságban azáltal, hogy kapcsolatot teremt a vállalkozások és a polgárok között, valamint elősegíti a nyilvános vitát, és a tényszerű információk, vélemények és eszmék terjesztését és befogadását. Mindazonáltal egyes esetekben harmadik felek visszaélnek ezekkel a szolgáltatásokkal abból a célból, hogy jogellenes tevékenységeket végezzenek az interneten, például a terrorizmussal, a gyermekek szexuális zaklatásával, a jogellenes gyűlöletbeszéddel vagy a fogyasztóvédelmi jogszabályok megsértésével kapcsolatos egyes információkat terjesszenek, ami megrendítheti a felhasználók bizalmát és károsíthatja a szolgáltatók üzleti modelljét. Egyes esetekben az érintett szolgáltatók még bizonyos előnyökhöz is juthatnak ezekből a tevékenységekből, például annak következtében, hogy szerzői jogi védelem alá tartozó tartalom válik elérhetővé a jogosultak engedélye nélkül.

               (2)

               A jogellenes online tartalom jelenléte súlyosan hátrányos következményekkel jár a felhasználókra, az érintett polgárokra és az egész társadalomra nézve. Az online szolgáltatók központi szerepük és az általuk nyújtott szolgáltatásokhoz társuló technológiai eszközök és képességek alapján kiemelt társadalmi felelősséget viselnek a szolgáltatásaik használatával terjesztett jogellenes tartalom kezelésének elősegítésért.

               (3)

               Mivel a jogellenes tartalom gyors eltávolítása vagy hozzáférhetetlenné tétele gyakran alapvetően fontos a tágabb körű terjesztés vagy károkozás korlátozásához, az említett felelősség többek között azt is maga után vonja, hogy az érintett szolgáltatóknak képesnek kell lenniük gyors döntéseket hozni a jogellenes online tartalommal kapcsolatos, lehetséges intézkedések tekintetében. E felelősség arra is kiterjed, hogy hatékony és megfelelő biztosítékokat kell kialakítaniuk, különösen annak érdekében, hogy körültekintően és arányosan járjanak el, és megelőzzék a nem jogellenes tartalom szándékolatlan eltávolítását.

               (4)

               Számos szolgáltató elismeri e felelősségét, és annak megfelelően jár el. Kollektív szinten fontos eredmények születtek a különböző típusú önkéntes megállapodások révén, beleértve az online terrorista tartalommal foglalkozó uniós internetfórumot, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexet és a hamisított áruk interneten történő értékesítéséről szóló egyetértési megállapodást. Ugyanakkor e kötelezettségvállalások és eredmények ellenére a jogellenes online tartalom továbbra is komoly problémát jelent az Unióban.

               (5)

               A 2017. június 22–23-i Európai Tanács az EU-n belüli sorozatos terrortámadások és az interneten terjedő terrorista propaganda keltette aggodalomtól vezettetve úgy foglalt állást, hogy „azt várja az ágazattól, hogy … olyan új technológiát és eszközöket dolgozzon ki, amelyek javítják a terrorista cselekményekre buzdító tartalmak automatikus észlelését, valamint eltávolítását. …” Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalásában sürgette, hogy ezek az online platformok „fokozzák intézkedéseiket az illegális és káros online tartalmak elleni küzdelem érdekében”. Az uniós internetfórum keretében a tagállamok miniszterei ismételten felszólították a vállalatokat, hogy proaktívabb megközelítést alkalmazva védelmezzék a felhasználókat a terrorista tartalommal szemben. Ami a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat illeti, a Tanács az e jogok érvényesítéséről szóló 2014. december 4-i következtetéseiben felhívta a Bizottságot, hogy mérlegelje a szellemitulajdon-jogok megsértőinek azonosításához rendelkezésre álló eszközök alkalmazását, valamint a közvetítők szerepét a szellemitulajdon-jogokat érintő jogsértések elleni küzdelem elősegítésében.

               (6)

               2017. szeptember 28-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely iránymutatást tartalmazott az online szolgáltatók jogellenes online tartalommal kapcsolatos felelőssége tekintetében (1). E közleményben a Bizottság kifejtette, hogy meg fogja vizsgálni, szükség van-e további intézkedésekre, többek között úgy, hogy figyelemmel kíséri az önkéntes megállapodásokon alapuló előrehaladást. Ez az ajánlás az említett közleményt követi nyomon, az abban rögzített ambíciószintet tükrözi és juttatja érvényre, miközben figyelembe veszi az önkéntes megállapodások révén elért fontos eredményeket, és épít azokra.

               (7)

               Ez az ajánlás elismeri, hogy megfelelő figyelmet kell fordítani a jogellenes online tartalom különböző típusainak kezelésével kapcsolatos sajátosságokra, valamint az esetlegesen szükségessé váló különleges válaszlépésekre, amelyek célzott jogalkotási intézkedésekre is kiterjedhetnek. Például a Bizottság – elismerve ilyen egyedi jogalkotási intézkedések szükségességét – 2016. május 25-én javaslatot fogadott el arra nézve, hogy a változó piaci realitásokra tekintettel módosítsák a 2010/13/EU irányelvet (2). A Bizottság 2016. szeptember 14-én elfogadta a digitális egységes piacon a szerzői jogról szóló irányelv módosítására irányuló javaslatot is (3), amely kötelezővé teszi az egyes szolgáltatóknak, hogy a jogosultakkal együttműködve olyan intézkedéseket hoznak, amelyekkel biztosítható a jogosultakkal a műveik vagy egyéb teljesítményük felhasználására kötött megállapodások működése, és elkerülhető a szolgáltatókkal folytatott együttműködés keretében a jogosultak által megjelölt művek és egyéb teljesítmények szolgáltatásokon keresztüli elérhetővé tétele. Ez az ajánlás nem érinti az említett jogalkotási intézkedéseket és javaslatokat.

               (8)

               A 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) felelősség alóli mentességeket tartalmaz, amelyek bizonyos feltételekkel elérhetőek egyes online szolgáltatók, köztük az irányelv 14. cikke értelmében vett tárhelyszolgáltatók számára. A felelősség alóli mentesség igénybevétele érdekében a tárhelyszolgáltatónak, amint arról tudomást szerzett, haladéktalanul intézkednie kell az általa tárolt jogellenes információ eltávolításáról vagy az ahhoz való hozzáférés megszüntetéséről, és – ami a kárigényeket illeti – amint tudomást szerzett olyan tényekről vagy körülményekről, amelyek nyilvánvalóan jogellenes tevékenységre vagy információra utalnának. Ezekről többek között a hozzá benyújtott bejelentések révén szerezhet tudomást. Így a 2000/31/EK irányelv képezi a jogalapját a jogellenes információ eltávolítására vagy az ahhoz való hozzáférés megszüntetésére irányuló eljárások kidolgozásának. Ez az irányelv lehetővé teszi továbbá, hogy a tagállamok gondossági kötelezettség alkalmazását írják elő az érintett szolgáltatók számára az általuk esetleg tárolt jogellenes tartalom tekintetében.

               (9)

               Amikor a jogellenes online tartalomra vonatkozó intézkedéseket hoznak, a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a származási ország 2000/31/EK irányelvben megállapított elvét. Ennek megfelelően a tagállamok nem korlátozhatják az ezen irányelv meghatározása szerinti szabályozott területtel összefüggő okokból az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások másik tagállamban letelepedett szolgáltatók általi nyújtásának szabadságát, figyelemmel azonban az ezen irányelvbe foglalt egyes feltételek szerinti eltérések lehetőségére.

               (10)

               Ezenfelül több más uniós jogi aktus rendelkezik jogi keretről az online elérhető és terjedő jogellenes tartalom egyes konkrét típusai tekintetében. Mindenekelőtt a 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) arra kötelezi a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a gyermekpornográfiát tartalmazó vagy terjesztő weboldalak eltávolítására, valamint lehetővé teszi számukra, hogy – bizonyos biztosítékok mellett – meggátolják az ilyen weboldalakhoz való hozzáférést. A nemzeti jogba 2018. szeptember 8-ig átültetendő (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) hasonló rendelkezéseket tartalmaz a terrorista bűncselekmény elkövetésére való nyilvános uszításnak minősülő online tartalom tekintetében. Az (EU) 2017/541 irányelv emellett minimumszabályokat állapít meg a bűncselekmények fogalommeghatározása tekintetében a terrorista bűncselekmények, a terrorista csoporthoz kapcsolódó bűncselekmények, valamint a terrorista tevékenységekhez kapcsolódó bűncselekmények terén. A 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében (7) az illetékes igazságügyi hatóságok ideiglenes intézkedést rendelhetnek el olyan közvetítők ellen, akiknek szolgáltatásait harmadik személy szellemi tulajdonjog megsértésére veszi igénybe.

               (11)

               A fentiek alapján – az egyes online szolgáltatók által hozott önkéntes intézkedések mellett – néhány tagállam bejelentési-cselekvési rendszerekre vonatkozó szabályokat fogadott el a 2000/31/EK irányelv elfogadása óta. Más tagállamok mérlegelik ilyen szabályok elfogadását. E rendszerek általában arra irányulnak, hogy megkönnyítsék az olyan tartalom bejelentését az érintett tárhelyszolgáltató számára, amelyet a bejelentő fél jogellenesnek tart („bejelentés”), és ennek alapján a szolgáltató eldöntheti, hogy egyetért-e az értékeléssel, és eltávolítja az adott tartalmat vagy megszünteti az ahhoz való hozzáférést („cselekvés”). Az erre vonatkozó tagállami szabályok között egyre nagyobb eltérés mutatkozik. Ennek következtében az érintett szolgáltatók számos, tartalmukat és hatókörüket tekintve eltérő jogi követelmény hatálya alá tartozhatnak.

               (12)

               A belső piac védelme és a jogellenes online tartalom hatékony kezelése érdekében, valamint a 2000/31/EK irányelvvel elérni kívánt, kiegyensúlyozott megközelítés biztosítása céljából rögzíteni kell egyes főbb elveket, amelyeknek irányadónak kell lenniük a tagállamok és az érintett szolgáltatók fentiekkel kapcsolatos tevékenysége számára.

               (13)

               Ezen elveket az Unió jogrendjében védett, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) garantált alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásával kell meghatározni és alkalmazni. A jogellenes online tartalmat megfelelő és szilárd biztosítékok mellett kell kezelni, hogy védelmet biztosítsanak az összes érintett fél különböző érintett alapjogai számára. E jogok közé tartozhat – az esettől függően – a véleménynyilvánítás szabadsága, beleértve az információk fogadásának vagy közlésének szabadságát, az egyének magánéletének tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogot, valamint az érintett szolgáltatások igénybevevőinek hatékony bírói jogvédelemhez való jogát. Ide tartozhat továbbá a vállalkozás szabadsága, beleértve a tárhelyszolgáltató szerződési szabadságát, valamint a gyermekek jogait, továbbá a tulajon, így a szellemi tulajdon védelméhez, az emberi méltósághoz és bizonyos egyéb érintett felek közötti megkülönböztetésmentességhez való jogot. A tárhelyszolgáltatóknak az általuk tárolt tartalom eltávolításáról vagy az ahhoz való hozzáférés megszüntetéséről hozott döntésekben mindenekelőtt kellő figyelmet kell fordítaniuk a szolgáltatás igénybevevőinek alapvető jogaira és jogos érdekeire, valamint arra, hogy e szolgáltatók egyre inkább központi szerepet töltenek be a nyilvános viták elősegítésében, továbbá a tények, vélemények és eszmék jogszabályoknak megfelelő terjesztésének és befogadásának előmozdításában.

               (14)

               A 2000/31/EK irányelv 14. cikkében megállapított felelősség alóli mentesség alapjául szolgáló horizontális megközelítéssel összhangban helyénvaló, hogy ez az ajánlást minden olyan típusú tartalomra alkalmazandó legyen, amely nem felel meg az uniós jognak vagy a tagállamok jogának, függetlenül az adott jogszabályok pontos tárgyától vagy jellegétől. Elegendő azon tagállam jogát figyelembe venni, amelyeket a kérdéses szolgáltatás-nyújtás érint, konkrétan azt tagállamot, amely területén a tárhelyszolgáltató letelepedett vagy ahol a szolgáltatásokat nyújtja. Továbbá ezen ajánlás érvényesítése során megfelelő figyelmet kell fordítani a jogellenes tartalom és az általa okozott bármely típusú lehetséges kár súlyosságára, ami szorosan összefügghet az intézkedések meghozatalának gyorsaságával, és azzal, ami a tárhelyszolgáltatóktól észszerűen elvárható, szem előtt tartva adott esetben a technológiák fejlettségi szintjét és esetleges alkalmazását. Célszerű kellő figyelmet fordítani a jogellenes tartalom különféle típusai között esetlegesen fennálló releváns eltérésekre is, továbbá intézkedéseket hozni azok kezelésére.

               (15)

               A tárhelyszolgáltatók különösen fontos szerepet játszanak a jogellenes online tartalom eltávolításában, mivel a felhasználók által szolgáltatott információkat tárolnak azok kérése alapján, és gyakran nagymértékű hozzáférést biztosítanak más felhasználók számára. Ez az ajánlás tehát elsősorban az említett szolgáltatók tevékenységére és felelősségére vonatkozik. Ugyanakkor adott esetben az ajánlások értelemszerűen alkalmazhatók más érintett online szolgáltatók tekintetében is. Mivel ezen ajánlás célja az uniós fogyasztókat a jogellenes online tartalom tekintetében érintő kockázatok kezelése, az ajánlás valamennyi tárhelyszolgáltató tevékenységére vonatkozik, függetlenül attól, hogy azok az Unióban vagy egy harmadik országban telepedtek le, feltéve, hogy az Unióban lakó fogyasztókra irányítják tevékenységüket.

               (16)

               A jogellenesnek tekintett tartalommal kapcsolatban a tárhelyszolgáltatóknak tett bejelentések benyújtására vonatkozó mechanizmusok fontos eszközt jelentenek a jogellenes online tartalom kezelésére. E mechanizmusok arra hivatottak, hogy megkönnyítsék a bejelentést az azt megtenni kívánó egyének vagy szervezetek számára. Ezért helyénvaló, hogy a szóban forgó mechanizmusok valamennyi felhasználó számára könnyen hozzáférhetőek és használhatóak legyenek. Mindazonáltal a tárhelyszolgáltatóknak rugalmasnak kell maradniuk, például a bejelentési formátum vagy az alkalmazott technológia tekintetében, hogy lehetővé tegyék a hatékony megoldásokat és az említett szolgáltatókra háruló aránytalan terhek elkerülését.

               (17)

               A Bíróságnak a 2000/31/EK irányelv 14. cikkével kapcsolatos ítélkezési gyakorlata szerint a bejelentéseknek elegendően pontosak és kellően megalapozottak kell lenniük ahhoz, hogy az azokat átvevő tárhelyszolgáltatók tájékozott és körültekintő döntést hozhassanak a bejelentés érvényre juttatása tekintetében. Ezért lehetőség szerint biztosítani kell e norma betartását. Mindazonáltal azt, hogy az adott bejelentés az említett irányelv 14. cikke szerinti tudomásszerzéshez vezet-e vagy sem, a szóban forgó egyedi ügy sajátosságai alapján kell értékelni, szem előtt tartva, hogy ilyen tudomásszerzésre a bejelentéstől eltérő egyéb módon is sor kerülhet.

               (18)

               Ahhoz, hogy a tárhelyszolgáltató tájékozott és körültekintő döntést hozhasson a beérkezett bejelentés számára biztosítandó nyomonkövetésről, általában nincs szükség arra, hogy a bejelentő elérhetőségei a birtokában legyenek. Ha a bejelentés előfeltételévé tennék az elérhetőségek benyújtását, az akadályozhatná a bejelentéseket. Az elérhetőségek feltüntetésére azonban szükség van ahhoz, hogy a tárhelyszolgáltató visszajelzést küldhessen. Ezért a bejelentőnek lehetővé kell tenni az elérhetőségek feltüntetését, de nem tehetik azt kötelezővé.

               (19)

               Az átláthatóság erősítése, illetve bejelentési-cselekvési rendszerek pontosságának fokozása, továbbá szükség esetén a jogorvoslat lehetővé tétele érdekében a tárhelyszolgáltatóknak – amennyiben rendelkeznek a bejelentők és/vagy a tartalomszolgáltatók elérhetőségeivel – időszerű és megfelelő tájékoztatást kell nyújtaniuk ezeknek a személyeknek az említett rendszerek keretében hozott intézkedésekről, különösen az érintett tartalom kért eltávolítására és hozzáférhetetlenné tételére vonatkozó döntéseikről. A szolgáltatandó információknak arányosnak kell lenniük, vagyis meg kell felelniük az érintett személyek bejelentésében vagy viszontbejelentésében benyújtott beadványoknak, ugyanakkor lehetővé kell tenniük a megfelelő és differenciált megoldásokat, és nem keletkeztethetnek túlzottan súlyos terhet a szolgáltatók számára.

               (20)

               Az átláthatóság és a méltányosság szavatolása, valamint a nem jogellenes tartalom szándékolatlan eltávolításának elkerülése érdekében a tartalomszolgáltatókat főszabály szerint tájékoztatni kell a kérésükre tárolt tartalom eltávolítására vagy hozzáférhetőségének megszüntetésére vonatkozó döntésről, és lehetőséget kell biztosítani számukra, hogy viszontbejelentés révén vitassák a döntést annak érdekében, hogy adott esetben elérjék annak megváltoztatását, függetlenül attól, hogy a döntést meghozatalára bejelentés vagy hatósági bejelentés alapján, vagy a tárhelyszolgáltató proaktív intézkedései révén került sor.

               (21)

               Abban az esetben azonban, ha a szóban forgó tartalom nyilvánvalóan jogellenes, és a személyek életét és biztonságát érintő súlyos bűncselekményekhez, például az (EU) 2017/541 irányelvben és a 2011/93/EU irányelvben meghatározott bűncselekményekhez kapcsolódik, a kérdéses tartalom jellegére, az említett viszontbejelentési eljárás céljára és az annak következtében a tárhelyszolgáltatókra háruló további teherre való tekintettel az ajánlás szerint nem indokolt előírni a döntésre vonatkozó fenti tájékoztatásnyújtást és a döntés vitatásának lehetővé tételét. Ezenfelül egyes esetekben a közpolitikai és közbiztonsági okok, és különösen a bűncselekmények megelőzésével, nyomozásával, felderítésével és büntetőeljárás alá vonásával kapcsolatos indokok igazolhatják az érintett tartalomszolgáltatónak szóló közvetlen tájékoztatás elmaradását. Ezért ha az illetékes hatóság erre vonatkozó, közpolitikai és közbiztonsági okokon alapuló felszólítást intézett hozzájuk, a tárhelyszolgáltatók mindaddig nem nyújthatnak ilyen tájékoztatást, amíg az adott hatóság az említett okok alapján azt előírta. Ha mindez a személyes adatok kezelésével kapcsolatosan a tájékoztatáshoz való jog korlátozásához vezet, teljesülniük kell az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott vonatkozó feltételeknek.

               (22)

               A bejelentési-cselekvési rendszerek semmi esetre sem érinthetik a részt vevő feleknek azt a jogát, hogy az alkalmazandó jognak megfelelően bírósági eljárást kezdeményezzenek bármely olyan tartalom tekintetében, amelyet jogellenesnek tartanak, vagy a tárhelyszolgáltatók által e tekintetben hozott bármely intézkedés vonatkozásában. Az ezzel összefüggésben keletkező jogviták rendezésére szolgáló alternatív vitarendezési mechanizmusok fontos kiegészítést nyújthatnak a bírósági eljárásokhoz, kiváltképpen akkor, ha lehetővé teszik az ilyen jogviták hatékony, megfizethető és gyors rendezését. Ezért ösztönözni kell az alternatív vitarendezést, feltéve hogy a vonatkozó mechanizmusok megfelelnek bizonyos normáknak, különösen az eljárás tisztességessége tekintetében, valamint hogy nem sérül a felek igazságszolgáltatáshoz való joga és elkerülik a visszaéléseket.

               (23)

               A közvélemény számára átláthatóságot kell biztosítani, hogy megfelelőbben értékelhessék a bejelentési-cselekvési rendszerek hatékonyságát, valamint a tárhelyszolgáltatók jogellenesnek tartott tartalommal kapcsolatos egyéb tevékenységét, és gondoskodhassanak az elszámoltathatóságról. Ezért a tárhelyszolgáltatóknak az említett rendszerekről és egyéb tevékenységekről rendszeresen jelentéseket kell közzétenniük, amelyeknek kellően hiánytalannak és részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy megfelelő betekintést nyújtsanak. Emellett szolgáltatási feltételeikben előzetesen tisztázniuk kell az általuk tárolt bármely tartalom, így a jogellenes tartalom eltávolításával vagy hozzáférhetőségének megszüntetésével kapcsolatos eljárásaikat.

               (24)

               A bejelentési-cselekvési rendszerek mellett a tárhelyszolgáltatók által önként – bizonyos esetekben akár automatikus eszközök alkalmazásával – meghozott, arányos és konkrét proaktív intézkedések szintén fontos elemei lehetnek a jogellenes online tartalom eltávolításának, a 2000/31/EK irányelv 15. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül. E proaktív intézkedésekkel kapcsolatosan figyelembe kell venni a méretük vagy működésük nagyságrendje miatt csupán korlátozott forrásokkal rendelkező tárhelyszolgáltatók helyzetét, és az ilyen intézkedéseket kísérő hatékony és megfelelő biztosítékok szükségességét.

               (25)

               Kiváltképpen helyénvaló lehet ilyen proaktív intézkedéseket hozni, ha már megállapítást nyert a tartalom jogellenes jellege, vagy ha a tartalom olyan jellegű, hogy a kontextusba helyezés nem szükséges. Az említett intézkedések meghozatala függhet továbbá a tervezett intézkedések jellegétől, nagyságrendjétől és céljától, a szóban forgó tartalom típusától, attól, hogy a tartalmat bűnüldöző hatóságok vagy az Europol jelentette-e be, továbbá hogy hoztak-e már intézkedést a tartalom tekintetében amiatt, hogy jogellenesnek tekintik azt. Különösen a gyermek szexuális zaklatása tekintetében, a tárhelyszolgáltatóknak proaktív intézkedéseket kell hozniuk az ilyen anyagok terjedésének felderítése és a terjesztés megakadályozása érdekében, összhangban a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelem érdekében létrehozott világméretű összefogás keretében vállalt kötelezettségekkel.

               (26)

               Ezzel függ össze, hogy a jogellenes online tartalmak elleni fellépésről szóló 2017. szeptember 28-i közleményében a Bizottság ismertette az álláspontját, miszerint ilyen önkéntes proaktív intézkedésekből nem következik automatikusan, hogy az érintett tárhelyszolgáltató elveszíti a 2000/31/EK irányelv 14. cikkében előírt felelősség alóli mentesség lehetőségét.

               (27)

               Lényeges, hogy a jogellenes online tartalom kezelésére irányuló bármely intézkedés hatékony és megfelelő biztosítékokhoz legyen kötve, amelyek célja annak szavatolása, hogy a tárhelyszolgáltató körültekintően és arányosan jár el az általa tárolt tartalommal, így a jogellenes tartalommal kapcsolatos eljárásainak kialakításakor és érvényesítésekor, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók – az alkalmazandó jognak megfelelően – szabadon fogadhassanak és közölhessenek információkat az interneten. Az alkalmazandó jogban – például a személyes adatok védelme tekintetében megállapított – biztosítékok mellett az automatikus eszközök használata tekintetében adott esetben egyedi biztosítékokat, különösen emberi felülvizsgálatot és ellenőrzéseket kell előírni és alkalmazni, hogy elkerüljék a nem szándékolt és hibás döntéseket.

               (28)

               Gondoskodni kell az illetékes hatóságok és a tárhelyszolgáltatók közötti zökkenőmentes, hatékony és megfelelő együttműködésről a jogellenes online tartalom kezelése során. E együttműködés során adott esetben igénybe lehetne venni az Europol közreműködését, például a terrorizmus és a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a gyermekpornográfia és a gyermek sérelmére megvalósuló kerítés elleni küzdelem során. Az említett együttműködés megkönnyítése érdekében a tagállamoknak és a tárhelyszolgáltatóknak kapcsolattartó pontokat kell kijelölniük, és kiemelt feladatként meg kell határozni az említett hatóságok által benyújtott bejelentések feldolgozásának eljárását, amely megfelelő szintű bizalmat biztosít azok pontossága tekintetében, figyelembe véve az adott hatóságok konkrét szakismeretét és feladatkörét. Annak érdekében, hogy hatékonyan kezeljenek egyes különösen súlyos bűncselekményeket, például az (EU) 2017/541 irányelvben és a 2011/93/EU irányelvben meghatározott bűncselekményeket, amelyek tevékenységük végzése során juthatnak a tárhelyszolgáltatók tudomására, helyénvaló arra ösztönözni a tagállamokat, hogy éljenek a 2000/31/EK irányelv 15. cikkének (2) bekezdésébe foglalt lehetőséggel, és hozzanak létre jogrendszerükben az alkalmazandó jognak, különösen az (EU) 2016/679 rendeletnek megfelelő jelentéstételi kötelezettségeket.

               (29)

               Előfordulhat, hogy az illetékes hatóságok mellett egyes egyének vagy szervezetek, köztük nem kormányzati szervezetek és kereskedelmi szövetségek is különleges szakértelemmel rendelkeznek, és önkéntes alapon részt kívánnak venni egyes, a jogellenes online tartalom kezelésével kapcsolatos feladatokban. Hozzáadott értékük és az esetenként nagyszámú érintett bejelentés fényében célravezető ösztönözni az ilyen megbízható bejelentők és a tárhelyszolgáltatók közötti együttműködést, különösen úgy, hogy kiemelten és pontosságukat illetően kellő szintű bizalommal kezelik az ilyen bejelentők által benyújtott bejelentéseket. Mindazonáltal egyedi helyzetüknek megfelelően csupán azon egyének és szervezetek számára szabad lehetővé tenni ezt az együttműködést, akik/amelyek tiszteletben tartják az Európai Unióról szóló szerződés 2 cikkébe foglalt, az Unió alapját képező értékeket, és teljesítenek egyes megfelelő feltételeket, amelyeknek világosnak, objektívnek és nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük.

               (30)

               A jogellenes online tartalom elleni küzdelem holisztikus megközelítést tesz szükségessé, mivel az ilyen tartalmat könnyen átviszik egyik tárhelyszolgáltatótól a másikhoz, és általában kihasználják a leggyengébb láncszemet. Ennélfogva alapvetően fontos az együttműködés, amely különösen a tapasztalatok, technológiai megoldások és bevált gyakorlatok önkéntes megosztásából áll. Ez az együttműködés kiváltképpen fontos azon tárhelyszolgáltatók esetében, amelyek méretük vagy működésük nagyságrendje miatt csupán korlátozott forrásokkal és szakismerettel rendelkeznek.

               (31)

               A terrorizmus jogellenesen és válogatás nélkül él a polgárokkal szembeni erőszak és megfélemlítés eszközével. A terroristák egyre inkább igénybe veszik az internetet a terrorista propaganda terjesztéséhez, és gyakran kifinomult módszereket alkalmaznak a gyors és széles körű terjesztés megvalósításához. Jóllehet – különösen az uniós internetfórum keretében – eredményeket értek el, továbbra is sürgős szükség van arra, hogy gyorsabban és hatékonyabban reagáljanak az online terrorista tartalomra, emellett a tárhelyszolgáltatóknak részt kell venniük az uniós internetfórum munkájában, hogy maradéktalanul eleget tegyenek a hatékony és átfogó jelentéstétellel kapcsolatos kötelezettségvállalásuknak.

               (32)

               Az online terrorista tartalom sajátosságai alapján célszerű, hogy a jogellenes tartalom általános kezelésére vonatkozó ajánlásokat kiegészítsék kifejezetten az online terrorista tartalom kezelésére vonatkozó ajánlásokkal, amelyek az uniós internetfórum keretében tett erőfeszítésekre épülnek és megszilárdítják azokat.

               (33)

               Tekintettel a terrorista tartalomhoz kapcsolódó rendkívül súlyos kockázatokra és a tárhelyszolgáltatók e tartalom terjedése során játszott központi szerepére, a tárhelyszolgáltatóknak minden észszerű intézkedést meg kell tenniük azért, hogy megakadályozzák a terrorista tartalom megjelenését és lehetőség szerint megelőzzék annak tárolását, figyelemmel a szolgáltatási feltételeik meghatározásának és érvényesítésének lehetőségére, valamint a hatékony és megfelelő biztosítékok szükségességére, a 2000/31/EK irányelv 14. cikkének sérelme nélkül.

               (34)

               Ezen intézkedéseknek mindenekelőtt ki kell terjedniük arra, hogy az illetékes hatóságokkal és az Europollal együttműködést kell kialakítani a hatósági bejelentések tekintetében, amelyek a terrorista tartalom kezelésének sajátosságaihoz igazított egyedi eszközt biztosítanak a tárhelyszolgáltatóknak történő bejelentéshez. Lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok és az Europol számára, hogy a hatósági bejelentések benyújtásakor az alkalmazandó jogszabályokra vagy az érintett tárhelyszolgáltató szolgáltatási feltételeire hivatkozva kérelmezhessék az általuk terrorista tartalomnak tekintett tartalom eltávolítását vagy hozzáférhetetlenné tételét. E hatósági bejelentési mechanizmusoknak ki kell egészíteniük a bejelentések – akár megbízható bejelentők általi – benyújtására szolgáló rendszereket, amelyek ugyancsak felhasználhatók a terroristának tekintett tartalom bejelentésére.

               (35)

               Mivel a terrorista tartalom általában az interneten való megjelenésének első órájában a legkárosabb, továbbá tekintettel az illetékes hatóságok és az Europol sajátos szakismeretére és a feladatkörére, a jogsértő vagy káros internetes tartalomra vonatkozó hatósági bejelentéseket főszabály szerint egy órán belül kell értékelni és – adott esetben – intézkedést kell hozni.

               (36)

               A terrorista tartalom eltávolítására irányuló intézkedéseknek ki kell terjedniük arányos és konkrét proaktív intézkedésekre, így automatikus eszközök használatára is, hogy felderítsék, azonosítsák és haladéktalanul eltávolítsák vagy hozzáférhetetlenné tegyék a terrorista tartalmat, továbbá – a 2000/31/EK irányelv 15. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül – gondoskodjanak arról, hogy az adott terrorista tartalom ne jelenjen meg ismét. Ezzel összefüggésben szem előtt kell tartani, hogy az ilyen intézkedéseket megfelelő és hatékony biztosítékoknak – különösen az ezen ajánlás II. fejezetében javasolt biztosítékoknak – kell kísérniük.

               (37)

               A terrorista tartalom kezelése során rendkívül fontos a tárhelyszolgáltatók közötti, valamint az e szolgáltatók és az illetékes hatóságok közötti együttműködés. Először is a tartalom automatikus felderítést lehetővé tévő technológiai eszközök – például a hasítófüggvény-adatbázis – elősegíthetik a terrorista tartalom különböző tárhelyszolgáltatók közötti terjedésének megakadályozására vonatkozó célkitűzés megvalósítását. Helyénvaló ösztönözni az ilyen együttműködést, és a szóban forgó technológiai eszközök, fejlesztését, üzemeltetését és megosztását, adott esetben az Europol szakismeretét is igénybe véve. Az említett együttműködési erőfeszítések különösen fontosak annak elősegítéséhez, hogy a méretük vagy működésük nagyságrendje miatt csupán korlátozott forrásokkal és szakismerettel rendelkező tárhelyszolgáltatók hatékonyan és sürgősen reagálhassanak a jogsértő vagy káros internetes tartalomra vonatkozó bejelentésekre, és meghozhassák az ajánlott proaktív intézkedéseket.

               (38)

               A lehető legtöbb tárhelyszolgáltatónak kell csatlakoznia ezekhez az együttműködési erőfeszítésekhez, és minden résztvevő tárhelyszolgáltatónak elő kell segítenie az említett eszközök optimalizálását és maximális kihasználását. Célszerű továbbá ösztönözni az összes érintett fél, és adott esetben az Europol közötti munkamegállapodások megkötését, mivel az ilyen megállapodások elősegíthetik a következetes és hatékony megközelítést, és lehetőséget nyújthatnak a vonatkozó tapasztalatok és szakismeret cseréjére.

               (39)

               Annak érdekében, hogy szavatolják a természetes személyeket megillető, a személyes adatok kezelése és a személyek szabad mozgása tekintetében történő védelemhez való alapvető jog tiszteletben tartását, az ezen ajánlás érvényre juttatása céljából hozott intézkedésekkel összefüggésben végzett személyesadat-kezelés során maradéktalanul be kell tartani az adatvédelmi szabályokat, különösen az (EU) 2016/679 rendeletet és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9), és az illetékes felügyeleti hatóságoknak figyelemmel kell ezt kísérniük.

               (40)

               Ez az ajánlás tiszteletben tartja az alapvető jogokat és különösen a Chartában elismert elveket. Ez az ajánlás különösen a Charta 1., 7., 8., 10., 11., 16., 17., 21., 24. és 47. cikkének teljes körű tiszteletben tartását szorgalmazza.

               (41)

               A Bizottság szoros figyelemmel szándékozik kísérni az ezen ajánlásra válaszul meghozott intézkedéseket. Ezért a tagállamoknak és a tárhelyszolgáltatóknak készen kell állniuk arra, hogy kérelemre benyújtsák a Bizottságnak az összes releváns információt, amelynek szolgáltatása észszerűen elvárható tőlük ahhoz, hogy lehetővé tegyék az említett figyelemmel kísérést. Az így megszerzett információk és az összes egyéb rendelkezésre álló információ – többek között a különféle önkéntes megállapodásokon alapuló jelentéstétel – alapján a Bizottság értékelni fogja ezen ajánlás hatásait, és megállapítja, hogy szükség van-e további intézkedésekre, beleértve a jogilag kötelező uniós jogi aktusra irányuló javaslatot. Tekintettel az online terrorista tartalom kezelésének sajátosságaira és sürgősségére, az említett figyelemmel kísérést és értékelést részletes információk alapján, és rendkívül gyorsan, az ezen ajánlás kihirdetésétől számított három hónapon belül kell elvégezni, az egyéb jogellenes tartalom esetében pedig helyénvaló a kihirdetéstől számított hat hónapon belül megtenni ezt,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      I. FEJEZET

      Cél és terminológia

               1.

               A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat és a tárhelyszolgáltatókat, hogy hozzanak megfelelő és arányos intézkedéseket a jogellenes online tartalom kezelésére a tartalomszolgáltatók által nyújtott és azok kérésére tárolt tartalom tekintetében, az ezen ajánlásban foglalt elveknek megfelelően és teljes összhangban a Chartával, különösen a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságával, valamint az uniós jog egyéb – különösen a személyes adatok védelme, a verseny és az elektronikus kereskedelem tekintetében – alkalmazandó rendelkezéseivel.

               2.

               Ez az ajánlás a különböző típusú jogellenes tartalommal kapcsolatos, tárhelyszolgáltatók és egyéb érintett szolgáltatók közötti önkéntes megállapodások keretében elért eredményekre épül, és megszilárdítja azokat. A terrorizmus tekintetében az ajánlás az uniós internetfórum keretében elért előrehaladásra épül, és megszilárdítja azt.

               3.

               Ez az ajánlás nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogait és kötelezettségeit, hogy az uniós jognak megfelelően intézkedéseket hozzanak a jogellenes online tartalom tekintetében, beleértve a tagállami bíróságok és közigazgatási hatóságok lehetőségét arra, hogy jogrendszereiknek megfelelően előírják a tárhelyszolgáltatók számára a jogellenes tartalom eltávolítását vagy hozzáférhetetlenné tételét. Ez az ajánlás nem érinti továbbá a tárhelyszolgáltatók 2000/31/EK irányelv szerinti helyzetét, valamint azt a lehetőségüket, hogy az uniós joggal és a tagállamok jogával összhangban meghatározzák és érvényre jutassák szerződési feltételeiket.

               4.

               Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalmak alkalmazandók:
               a)   „tárhelyszolgáltató”: a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információknak – az igénybevevő kérésére történő – tárolásából álló, a 2000/31/EK irányelv 14. cikke szerinti információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, függetlenül a letelepedésének helyétől, amely az Unióban lakóhellyel rendelkező fogyasztókra irányítja tevékenységét;
               b)   „jogellenes tartalom”: bármely információ, amely nem felel meg az uniós jognak vagy az érintett tagállam jogának;
               c)   „felhasználó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely igénybe veszi a tárhelyszolgáltató által nyújtott szolgáltatásokat;
               d)   „tartalomszolgáltató”: olyan felhasználó, aki információkat juttatott el a tárhelyszolgáltatónak, amelyeket az a kérésére tárol vagy tárolt;
               e)   „bejelentés”: a bejelentő által egy tárhelyszolgáltató által tárolt és a bejelentő által jogellenesnek tekintett tartalommal kapcsolatosan az adott tárhelyszolgáltatóhoz intézett bármely közlemény, amelyben arra kérik ezt a tárhelyszolgáltatót, hogy önkéntes alapon távolítsa el az adott tartalmat vagy szüntesse meg az ahhoz való hozzáférést;
               f)   „bejelentő”: a tárhelyszolgáltatóhoz bejelentést benyújtó egyén vagy szervezet;
               g)   „megbízható bejelentő”: olyan egyén vagy szervezet, aki/amely a tárhelyszolgáltató szerint különleges szakismerettel vagy felelősséggel rendelkezik a jogellenes online tartalom kezelése tekintetében;
               h)   „terrorista tartalom”: bármely információ, amelynek terjesztése az (EU) 2017/541 irányelvben meghatározott bűncselekményeknek vagy az érintett tagállam jogában meghatározott terrorista bűncselekményeknek minősül, beleértve az Unió vagy az ENSZ által összeállított vonatkozó jegyzékekben szereplő terrorista csoportok vagy szervezetek által előállított vagy nekik tulajdonítható releváns információk terjesztését;
               i)   „bűnüldöző hatóságok”: azon illetékes hatóságok, amelyeket a tagállamok nemzeti jogukkal összhangban kijelöltek arra, hogy a jogellenes online tartalommal összefüggő bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy büntetőeljárás alá vonása céljából bűnüldözési feladatokat lássanak el;
               j)   „illetékes hatóságok”: azon illetékes hatóságok, amelyeket a tagállamok nemzeti jogukkal összhangban kijelöltek arra, hogy a jogellenes online tartalom kezelésére is kiterjedő feladatokat lássanak el, beleértve a bűnüldöző hatóságokat és a jogérvényesítéssel megbízott közigazgatásai hatóságokat, független az egyes konkrét területeken alkalmazandó jog jellegétől és pontos tárgyától;
               k)   „hatósági bejelentés”: egy tárhelyszolgáltató által tárolt, és az illetékes hatóság vagy az Europol által terrorista tartalomnak tekintett tartalommal kapcsolatosan az adott hatóság vagy az Europol által az adott tárhelyszolgáltatóhoz intézett bármely közlemény, amelyben arra kérik ezt a tárhelyszolgáltatót, hogy önkéntes alapon távolítsa el az adott tartalmat vagy szüntesse meg az ahhoz való hozzáférést.

      II. FEJEZET

      A valamennyi típusú jogellenes tartalomra vonatkozó általános ajánlások

      A bejelentések benyújtása és feldolgozása

               5.

               Rendelkezni kell a bejelentések benyújtására szolgáló mechanizmusokról. E mechanizmusoknak könnyen hozzáférhetőnek és felhasználóbarátnak kell lenniük, valamint lehetővé kell tenniük a bejelentések elektronikus eszközökkel történő benyújtását.

               6.

               E mechanizmusoknak lehetővé kell tenniük és ösztönözniük kell olyan bejelentések benyújtását, amelyek elegendően pontosak és kellően megalapozottak ahhoz, hogy az érintett tárhelyszolgáltató tájékozott és körültekintő döntést hozhasson a bejelentés tárgyát képező tartalom tekintetében, különösen arról, hogy az adott tartalom jogellenesnek tekinthető-e, és el kell-e távolítani vagy meg kell-e szüntetni az ahhoz való hozzáférést. E mechanizmusoknak elő kell segíteniük olyan bejelentések benyújtását, amelyek kiterjednek azon indokok magyarázatára, amelyek alapján a bejelentő jogellenesnek tekinti az adott tartalmat, valamint az e tartalom helyére vonatkozó egyértelmű jelzést tartalmaznak.

               7.

               A bejelentők számára lehetővé kell tenni, hogy elérhetőségeiket feltüntessék a bejelentésben, azonban nem kötelezhetők erre. Amennyiben úgy döntenek, biztosítani kell a névtelenségüket a tartalomszolgáltató vonatkozásában.

               8.

               Ha a tárhelyszolgáltató ismeri a bejelentő elérhetőségeit, a tárhelyszolgáltatónak visszaigazolást kell küldeni a bejelentőnek a bejelentés átvételéről, és haladéktalanul és arányosan tájékoztatni kell az illetőt a bejelentés tárgyát képező tartalomra vonatkozó döntéséről.

      A tartalomszolgáltatók tájékoztatása és a viszontbejelentések

               9.

               Ha egy tárhelyszolgáltató úgy dönt, hogy eltávolít vagy hozzáférhetetlenné tesz bármely általa tárolt tartalmat, mivel jogellenes tartalomnak tekinti azt, függetlenül az adott tartalom felderítésére, azonosítására, eltávolítására vagy hozzáférhetetlenné tételére használt eszközöktől, továbbá amennyiben a tárhelyszolgáltató ismeri a tartalomszolgáltató elérhetőségeit, a tartalomszolgáltatót haladéktalanul és arányos módon tájékoztatni kell erről a döntésről és a meghozatalának indokairól, valamint az adott döntés vitatásának a 11. pontban említett lehetőségéről.

               10.

               Mindazonáltal a 9. pont nem alkalmazandó, ha nyilvánvaló, hogy az érintett tartalom jogellenes, és a személyek életét és biztonságát érintő súlyos bűncselekményekhez kapcsolódik. Ezenfelül a tárhelyszolgáltató nem adhatja meg az e pontban említett tájékoztatást, ha és ameddig az illetékes hatóság közpolitikai és közbiztonsági okokból, és különösen bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása érdekében ezt kéri.

               11.

               A tartalomszolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy észszerű határidőn belül, az adott tárhelyszolgáltatóhoz intézett viszontbejelentés benyújtása révén vitassák a tárhelyszolgáltató 9. pontban említett döntését. Az ilyen viszontbejelentések benyújtására szolgáló mechanizmusnak felhasználóbarátnak kell lennie, és lehetővé kell tennie az elektronikus eszközökkel való benyújtást.

               12.

               Gondoskodni kell arról, hogy a tárhelyszolgáltatók kellően figyelembe vegyék a hozzájuk beérkező viszontbejelentéseket. Ha a viszontbejelentés olyan indokot tartalmaz, amely alapján a tárhelyszolgáltató úgy ítéli meg, hogy a viszontbejelentés tárgyát képező tartalom nem tekinthető jogellenesnek, haladéktalanul meg kell változtatnia az e tartalom eltávolítására vagy hozzáférhetetlenné tételére vonatkozó döntését, annak a lehetőségnek a sérelme nélkül, hogy az uniós joggal és a tagállamok jogával összhangban meghatározza és érvényesítse szolgáltatási feltételeit.

               13.

               A viszontbejelentést benyújtó tartalomszolgáltatót, valamint az érintett bejelentőt – amennyiben a tárhelyszolgáltató ismeri az elérhetőségeiket – haladéktalanul tájékoztatni kell a tárhelyszolgáltató által az érintett tartalom tekintetében hozott döntésről.

      Alternatív vitarendezés

               14.

               A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy adott esetben könnyítsék meg az alternatív vitarendezést a jogellenes tartalom eltávolításával és az ahhoz való hozzáférés megszüntetésével kapcsolatos jogviták rendezése céljából. Az ilyen alternatív vitarendezési mechanizmusoknak könnyen hozzáférhetőnek, hatékonynak, átláthatónak és pártatlannak kell lenniük, valamint biztosítaniuk kell, hogy a vitarendezés méltányos és megfelel az alkalmazandó jognak. Az alternatív vitarendezési kísérletek nem befolyásolják az érintett felek igazságszolgáltatáshoz való jogát.

               15.

               A Bizottság arra ösztönzi a tárhelyszolgáltatókat, hogy tegyék lehetővé alternatív vitarendezési mechanizmusok alkalmazását, ha azok rendelkezésre állnak az érintett tagállamban.

      Átláthatóság

               16.

               A tárhelyszolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy világos, könnyen érthető és kellően részletes magyarázatokat tegyenek közzé az általuk tárolt tartalom – többek között a jogellenesnek tekintett tartalom – eltávolításával és hozzáférhetetlenné tételével kapcsolatos politikájukról.

               17.

               A tárhelyszolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy rendszeresen, lehetőleg legalább évente tegyenek közzé jelentéseket a jogellenesnek tekintett tartalom eltávolításával és hozzáférhetetlenné tételével kapcsolatos tevékenységükről. E jelentéseknek mindenekelőtt az eltávolított tartalom mennyiségére és típusára, a beérkezett bejelentések és viszontbejelentések számára, és az intézkedések meghozatalához szükséges időre vonatkozó információkat kell tartalmazniuk.

      Proaktív intézkedések

               18.

               A tárhelyszolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy adott esetben hozzanak megfelelő, arányos és egyedi proaktív intézkedéseket a jogellenes tartalom tekintetében. E proaktív intézkedések kizárólag akkor terjedhetnek ki a jogellenes tartalom felderítésére szolgáló automatikus eszközök használatára, ha ez megfelelő és arányos, és megfelelő biztosítékok, különösen a 19. és 20. pontban említett biztosítékok kísérik.

      Biztosítékok

               19.

               A nem jogellenes tartalom eltávolításának elkerülése érdekében – annak a lehetőségnek a sérelme nélkül, hogy a tárhelyszolgáltatók az uniós joggal és a tagállamok jogával összhangban meghatározzák és érvényesítsék szolgáltatási feltételeiket – hatékony és megfelelő biztosítékoknak kell rendelkezésre állniuk annak biztosításához, hogy a tárhelyszolgáltatók körültekintően és arányosan járnak el az általuk tárolt tartalom tekintetében, különösen a bejelentések és a viszontbejelentések feldolgozásakor, valamint a jogellenesnek tekintett tartalom esetleges eltávolítására vagy hozzáférhetetlenné tételére vonatkozó döntéskor.

               20.

               Ha a tárhelyszolgáltatók automatikus eszközöket használnak az általuk tárolt tartalom tekintetében, hatékony és megfelelő biztosítékokat kell nyújtani annak érdekében, hogy az e tartalommal kapcsolatosan meghozott döntések, különösen a jogellenesnek tekintett tartalom eltávolítására vagy hozzáférhetetlenné tételére vonatkozó döntések pontosak és megalapozottak legyenek. E biztosítékoknak mindenekelőtt ki kell terjedniük adott esetben az emberi felülvizsgálatra és ellenőrzésekre, és minden olyan esetre, amikor a releváns körülmények részletes értékelésére van szükség annak eldöntéséhez, hogy a tartalom jogellenesnek tekinthető-e vagy sem.

      A visszaélésszerű magatartással szembeni védelem

               21.

               Hatékony és megfelelő intézkedéseket kell hozni, hogy megakadályozzák rosszhiszeműen küldött bejelentések vagy viszontbejelentések benyújtását és azok alapján hozott intézkedéseket, valamint a jogellenes online tartalom kezelésre érdekében javasolt, ezen ajánlásba foglalt intézkedésekkel kapcsolatos visszaélésszerű magatartás egyéb formáit.

      A tárhelyszolgáltatók és a tagállamok közötti együttműködés

               22.

               A tagállamoknak és a tárhelyszolgáltatóknak ki kell jelölniük a jogellenes online tartalommal kapcsolatos ügyekkel foglalkozó kapcsolattartó pontokat.

               23.

               Gyorsított eljárásokat kell biztosítani az illetékes hatóságok által benyújtott bejelentések feldolgozásához.

               24.

               A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyék jogilag kötelezővé a tárhelyszolgáltatók számára, hogy az alkalmazandó jogi követelményeknek, különösen a személyes adatok védelmével kapcsolatos követelményeknek, többek között az (EU) 2016/679 rendeletnek megfelelően tájékoztassák a bűnüldöző hatóságokat – a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása céljából – a személyek életét és biztonságát érintő állítólagos súlyos bűncselekményekre vonatkozó bármely bizonyítékról, amelyhez jogellenes tartalom eltávolítására vagy hozzáférhetetlenné tételére irányuló tevékenységük keretében jutottak hozzá.

      A tárhelyszolgáltatók és a megbízható bejelentők közötti együttműködés

               25.

               Ösztönözni kell a tárhelyszolgáltatók és a megbízható bejelentők közötti együttműködést. Mindenekelőtt gyorsított eljárásokat kell biztosítani a megbízható bejelentők által benyújtott bejelentések feldolgozásához.

               26.

               A tárhelyszolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy tegyék közzé az annak eldöntésére vonatkozó világos és objektív feltételeket, hogy mely egyéneket vagy szervezeteket tekintenek megbízható bejelentőnek.

               27.

               E feltételeknek annak szavatolására kell irányulniuk hogy az érintett egyének vagy szervezetek rendelkeznek a szükséges szakismerettel, és az Unió alapját képező értékek tisztelete alapján, körültekintően és tárgyilagosan végzik megbízható bejelentői tevékenységüket.

      A tárhelyszolgáltatók közötti együttműködés

               28.

               A tárhelyszolgáltatóknak adott esetben meg kell osztaniuk egymással, és különösen a méretük vagy működésük nagyságrendje miatt csupán korlátozott forrásokkal és szakismerettel rendelkező tárhelyszolgáltatókkal a jogellenes online tartalom kezelésére vonatkozó tapasztalatokat, technológiai megoldásokat és bevált gyakorlatokat, akár a magatartási kódexek, egyetértési megállapodások és egyéb önkéntes megállapodások formájában a tárhelyszolgáltatók között kialakított folyamatos együttműködés keretében is.

      III. FEJEZET

      A terrorista tartalomra vonatkozó különös ajánlások

      Általános ajánlások

               29.

               A terrorista tartalomra vonatkozó, e fejezetbe foglalt különös ajánlások a II. fejezetbe foglalt általános ajánlások mellett alkalmazandók.

               30.

               A tárhelyszolgáltatóknak kifejezetten ki kell kötniük szerződési feltételeikben, hogy terrorista tartalom nem tárolható.

               31.

               A tárhelyszolgáltatóknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy ne tároljanak terrorista tartalmat, különös tekintettel a 32–40. pont szerinti hatósági bejelentésekre, proaktív intézkedésekre és együttműködésre.

      A hatósági bejelentések benyújtása és feldolgozása

               32.

               A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy illetékes hatóságaik megfelelő képességgel és elegendő erőforrással rendelkeznek ahhoz, hogy hatékonyan felderítsék és azonosítsák a terrorista tartalmat, és – különösen az internetes tartalmakkal foglalkozó nemzeti egységek útján és az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységével folytatott együttműködés keretében – hatósági bejelentéseket nyújtsanak be a tárhelyszolgáltatókhoz.

               33.

               Rendelkezni kell a hatósági bejelentések benyújtását lehetővé tévő mechanizmusokról. Gyorsított eljárásokat kell biztosítani a hatósági bejelentések, különösen az internetes tartalmakkal foglalkozó nemzeti egységek és az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egysége által benyújtott hatósági bejelentések feldolgozásához.

               34.

               A tárhelyszolgáltatóknak haladéktalanul visszaigazolást kell küldeniük a hatósági bejelentés átvételéről, és tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságot vagy az Europolt a hatósági bejelentések tárgyát képező tartalomra vonatkozó döntéseikről, az adott esettől függően arról, hogy a tartalmat eltávolították vagy az ahhoz aló hozzáférést megszüntették, vagy pedig arról, miért döntöttek úgy, hogy nem távolítják el vagy teszik hozzáférhetetlenné a tartalmat.

               35.

               A tárhelyszolgáltatóknak főszabály szerint a hatósági bejelentés átvételétől számított egy órán belül meg kell vizsgálniuk a hatósági bejelentésben meghatározott tartalmat, és adott esetben el kell távolítaniuk vagy hozzáférhetetlenné kell tenniük a tartalmat.

      Proaktív intézkedések

               36.

               A tárhelyszolgáltatóknak arányos és egyedi proaktív intézkedéseket kell hozniuk akár automatikus eszközök használatával is, hogy felderítsék, azonosítsák és haladéktalanul eltávolítsák vagy hozzáférhetetlenné tegyék a terrorista tartalmat.

               37.

               A tárhelyszolgáltatóknak arányos és egyedi proaktív intézkedéseket kell hozniuk akár automatikus eszközök használatával is, hogy haladéktalanul megakadályozzák a tartalomszolgáltatókat azon tartalom ismételt felöltésében, amelyet már eltávolítottak vagy hozzáférhetetlenné tettek amiatt, hogy terrorista tartalomnak tekintik azt.

      Együttműködés

               38.

               A terrorista tartalom különböző tárhelyszolgáltatók közötti terjedésének megakadályozása érdekében arra kell ösztönözni a tárhelyszolgáltatókat, hogy működjenek együtt a hatékony, megfelelő és arányos technológiai eszközök, köztük az automatizált tartalomfelderítést lehetővé tévő eszközök megosztása és optimalizálása révén. Ha technológiailag lehetséges, az összes olyan releváns formátumot ellenőrizni kell, amely a terrorista tartalom terjesztésére szolgálhat. Az említett együttműködésnek ki kell terjednie különösen azokra a tárhelyszolgáltatókra, amelyek méretük vagy működésük nagyságrendje miatt csupán korlátozott forrásokkal és szakismerettel rendelkeznek.

               39.

               A tárhelyszolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy hozzák meg a 38. pontban említett eszközök megfelelő működéséhez és javításához szükséges intézkedéseket, különösen azáltal, hogy azonosítókat szolgáltatnak valamennyi terroristának tekintett tartalommal kapcsolatban, és maradéktalanul kihasználják az említett eszközökben rejlő lehetőségeket.

               40.

               Az illetékes hatóságoknak és a tárhelyszolgáltatóknak munkamegállapodásokat kell kötniük – adott esetben az Europolt is bevonva – az online terrorista tartalommal kapcsolatos ügyekről, beleértve az online terrorista tevékenység jobb megismerését, a hatósági bejelentési mechanizmusok javítását, valamint a hatóságok terrorizmussal kapcsolatos nyomozati célú erőfeszítései és közreműködés iránti kérelmei tekintetében a párhuzamosságok megelőzését.

      IV. FEJEZET

      Tájékoztatás

               41.

               A tagállamoknak rendszeresem és lehetőleg háromhavonta tájékoztatniuk kell a Bizottságot az illetékes hatóságaik által benyújtott hatósági bejelentésekről, és a tárhelyszolgáltatók e hatósági bejelentések alapján hozott döntéseiről, valamint a terrorista tartalom kezelése tekintetében a tárhelyszolgáltatókkal folytatott együttműködésükről.

               42.

               Annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen kísérni ezen ajánlás terrorista tartalommal kapcsolatos hatásait, legkésőbb három hónappal annak kihirdetését követően a tárhelyszolgáltatóknak kérelemre be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz az e figyelemmel kísérést lehetővé tévő valamennyi releváns információt. Ezen információk közé tartozhatnak különösen a hatósági bejelentések és bejelentések alapján, vagy proaktív intézkedések meghozatala és automatikus eszközök használata révén eltávolított vagy hozzáférhetetlenné tett tartalom mennyiségére vonatkozó információk. Ide tartozhat továbbá az átvett hatósági bejelentések száma és az intézkedések meghozatalához szükséges idő, valamint azon tartalom mennyisége, amelynek feltöltését vagy ismételt feltöltését automatizált tartalomfelderítés és más technológiai eszközök használatával akadályozták meg.

               43.

               Annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen kísérni ezen ajánlás jogellenes tartalommal kapcsolatos hatásait, legkésőbb hat hónappal annak kihirdetését követően a tagállamoknak és a tárhelyszolgáltatóknak kérelemre be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz az e figyelemmel kísérést lehetővé tévő valamennyi releváns információt.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 1-jén.

            a Bizottság részéről

         Andrus ANSIP

            alelnök

      (1)  COM(2017) 555 final, 2017. szeptember 28.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.) COM(2016) 287 final.

      (3)  COM(2016) 593 final, 2016. szeptember 14.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/93/EU irányelve (2011. december 13.) a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 335., 2011.12.17., 1. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 29.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről (HL L 157., 2004.4.30., 45. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/464 ajánlása (2018. március 19.) a tengeri moszat, a halofiták és a tengerimoszat-alapú termékek fém- és jódtartalmának vizsgálatáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               21.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 78/16

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/464 AJÁNLÁSA
   (2018. március 19.)
   a tengeri moszat, a halofiták és a tengerimoszat-alapú termékek fém- és jódtartalmának vizsgálatáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A különböző élelmiszerekben előforduló arzén, kadmium és ólom felső határértékeit az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (1) határozza meg. A tengeri moszat és a halofiták esetében azonban a fenti anyagok felső határértékei – a szóban forgó rendeletben foglalt, kizárólag vagy nagyrészt tengeri moszatból készült étrend-kiegészítőkre vonatkozó felső határértékek kivételével – ez idáig nem kerültek meghatározásra.

               (2)

               A tengeri moszatban és a prokariota szervezetekben található higanyra vonatkozóan a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) jelenleg egy 0,01 mg/kg alapértékű megengedett maradékanyag-határértéket határoz meg.

               (3)

               Az élelmiszerügyi tudományos bizottság 2006-ban felnőttek esetében egy 600 μg/nap mennyiségű, 1–3 éves gyermekek esetében pedig egy napi 200 μg-os felső jódbeviteli határértéket állapított meg (3). A tudományos bizottság megjegyezte, hogy a jódban gazdag tengerimoszat-termékek – különösen azok szárított változatainak – bevitele veszélyes jódtúlfogyasztást eredményezhet abban az esetben, ha e termékek szárazanyagra tekintve több mint 20 mg/kg jódot tartalmaznak, és ha az érintett népesség által lakott területet endémiás jódhiány jellemzi.

               (4)

               A rendelkezésre álló előfordulási adatok alapján elmondható, hogy a tengeri moszatok jelentős koncentrációban tartalmaznak arzént, kadmiumot, jódot, és higanyt. Mivel a halofiták szintén tengeri környezetben fordulnak elő, joggal feltételezhető, hogy ezekre a szóban forgó anyagok vonatkozásában hasonló felvételi mintázatok – következésképp hasonló szennyezettségi mintázatok – jellemzőek.

               (5)

               A tengeri moszat és a halofiták növekvő mértékben befolyásolják bizonyos uniós fogyasztók fogyasztási szokásait. A fentiek értelmében meg kell vizsgálni, hogy a tengeri moszat és a halofiták arzén-, kadmium-, jód-, ólom- és higanytartalma olyan mértékben hozzájárul-e az említett anyagoknak való teljes kitettséghez hogy az indokolná az arzén, kadmium és ólom fenti anyagokban való előfordulására vonatkozó felső határértékek megállapítását, a higany tengeri moszatban és prokariota szervezetekben való előfordulására vonatkozó megengedett maradékanyag-határértékek módosítását, illetve bármely, az e termékek jódtartalmának való kitettséggel kapcsolatos intézkedés bevezetését.

               (6)

               A tengerimoszat-alapú élelmiszer-adalékanyagok specifikációit a 231/2012/EU bizottsági rendelet határozza meg (4). Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság némely szóban forgó adalékanyaggal kapcsolatban, mérgező elemek általi szennyezettségre vonatkozó határértékek felülvizsgálatát javasolta annak biztosítása érdekében, hogy ezen adalékanyagok használata – különösen csecsemők és kisgyermekek estében – ne képezhesse az említett mérgező anyagoknak való kitettség jelentős forrását (5). Következésképp a tengerimoszat- és algaalapú élelmiszer-adalékanyagokban található arzénnak, kadmiumnak, jódnak, ólomnak és higanynak való kitettséget értékelni kell.

               (7)

               A takarmányokban található arzénra, ólomra, kadmiumra, és higanyra vonatkozó határértékeket a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) tartalmazza. Mivel egyes tengerimoszat-fajok takarmányként kerülnek felhasználásra, e fajok fémtartalmának vizsgálata mind állategészségügyi okokból, mind annak fényében is szükséges, hogy ezek a fémek állati eredetű élelmiszeripari termékekbe is bekerülhetnek.

               (8)

               Az arzén, kadmium, jód, ólom és higany különböző tengeri moszatokban, halofitákban és tengerimoszat-alapú termékekben való előfordulását illető adatok gyűjtésére van szükség az étrendi expozíció értékelésének alátámasztása érdekében,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               1.

               A tagállamok – az élelmiszer- és takarmány-vállalkozókkal együttműködve – a 2018., 2019., és 2020. évek során megvizsgálják az arzén, kadmium, jód, ólom, és higany mennyiségét a tengeri moszatban, a halofitákban, és a tengerimoszat-alapú termékekben. A vizsgálatoknak ki kell térniük az ehető halofitákra, köztük a Salicorna europaea és a Tetragonia tetragonoides fajokra, továbbá a tengerimoszat-fajok széles körére, és a kitettség mértékének pontos becslése érdekében tükrözniük kell többek között az olyan fajokkal kapcsolatos fogyasztói szokásokat és takarmányfelhasználást, mint az arame (Ecklonia bicyclis), a hólyagmoszat (Fucus vesiculosus), a vörös pálmamoszat (Palmaria palmata), a hiziki (Hizikia fusiforme), ír moszat (Chondrus crispus), a Laminaria digitata, a kombu (Laminaria japonica, Saccharina japonica), a nori vagy a lila nori (Porphyra and Pyropia spp.), az Ascophyllum nodosum, a tengeri saláta (Ulva sp.), a tengeri spagetti (Himanthalia elongata), a fogas moszat (Fucus serratus), a szivacsmoszat (Codium sp.), a cukormoszat (Sacharina latissima), a wakame (Undaria pinnatifida) és a szárnyas alaria (Alaria esculenta). Szintén előfordulási adatok gyűjtésére van szükség a tengerimoszat-alapú élelmiszer-adalékanyagok esetében, ideértve a következőket: E400, E401, E403, E404, E405, E406, E407, E407a és E160a(iv).

               2.

               Az élelmiszerek vizsgálata során – annak biztosítása érdekében, hogy a minták a vizsgált tétel szempontjából reprezentatívak legyenek – a 333/2007/EK bizottsági rendeletben (7) meghatározott, élelmiszerek vizsgálatát szolgáló mintavételi eljárásokat kell követni.

               3.

               A takarmányok vizsgálatát illetően a 152/2009/EK bizottsági rendeletben (8) meghatározott takarmányvizsgálati előírásokat kell követni.

               4.

               Az elemzéseket a takarmány- és élelmiszerjog, valamint a 2004/882/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) III. mellékletével összhangban kell folytatni, olyan vizsgálati módot alkalmazva, amely bizonyítottan megbízható eredményekkel szolgál.

               5.

               A higany elemzésekor lehetőleg meg kell határozni a metil-higany-tartalmat és a teljes higanytartalmat, az arzén vizsgálatánál pedig el kell végezni a szervetlen és a teljes arzéntartalom, valamint lehetőség szerint az egyéb vonatkozó arzénfajták meghatározását.

               6.

               Meg kell adni a fajokat, illetve az adalékanyagok számát, valamint azt, hogy az elemzést friss, szárított vagy feldolgozott termékeken végezték-e. Amennyiben lehetséges, fel kell tüntetni a termékek eredetét (vadon élő vagy termesztett), a betakarítás időpontját és helyszínét, a tengeri moszat elemzésnek alávetett részének megnevezését és esetlegesen a végtermék címkéjén olvasható információkat.

               7.

               A vizsgálati adatokat azok adatbázisba rendezése érdekében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által meghatározott információkkal együtt és a megfelelő elektronikus formátumban rendszeresen továbbítani kell az EFSA részére.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Bizottság részéről

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.)

      (3)  Vitaminok és ásványi anyagok megengedett maximális beviteli szintje – élelmiszerügyi tudományos bizottság – diétás termékekkel, táplálkozással, és allergiákkal foglalkozó tudományos testület; 2006. február http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/efsa_rep/blobserver_assets/ndatolerableuil.pdf

      (4)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

      (5)  Az agar (E406) mint élelmiszer-adalékanyag újbóli értékeléséről szóló tudományos vélemény. EFSA Journal (2016); 14(12): 4645.

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.).

      (7)  A Bizottság 333/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az élelmiszerekben előforduló nyomelemek és élelmiszer-feldolgozás során keletkező szennyező anyagok mennyiségének ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról (HL L 88., 2007.3.29., 29. o.).

      (8)  A Bizottság 152/2009/EK rendelete (2009. január 27.) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról (HL L 54., 2009.2.26., 1. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK (2004. április 29.) rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állategészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).