               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 258 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Írország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Írország 2015. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Írország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
                  amelyben véleményezi Írország 2015. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Írország 2014. évi aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU rendeletnek
                  5
                megfelelően kiadta Írország 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét
                  6
               .

               (4)A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  7
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  8
               , amelyben Írországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához, a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Írországra vonatkozó 2015. évi országjelentését
                  9
               . Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Írország által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Írországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai intézkedéseket és egyedi nyomon követést tesznek szükségessé. Írországban mindenekelőtt 2013-ban lezárult az EU–IMF pénzügyi segítségnyújtási program, és az ország jelenleg a programot követő utólagos felügyelet, valamint az európai szemeszter keretében történő felügyelet alatt áll. A gazdasági kilátások jelentős javulása ellenére bizonyos kockázatok továbbra is különös figyelmet igényelnek: a magán- és az állami szektor nagyfokú eladósodottsága; a pénzügyi szektort érintő, továbbra is fennálló kihívások, különös tekintettel a bankok nyereségességére; valamint a strukturális munkanélküliség magas szintje által jellemzett munkaerőpiacot érintő kiigazítások.

               (7)Írország 2015. április 29-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját, 2015. április 30-án pedig 2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)Írország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A 2015. évi stabilitási programja alapján a kormány a Tanács által meghatározott határidővel összhangban a túlzott hiány kiigazítását 2015-re tervezi. Ezt követően a terv szerint 2019-re érik el a középtávú költségvetési célt, azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést. A kormány tervei szerint az államháztartási hiány 2015-ben a GDP 2,3 %-ára csökken, majd 2019-re a GDP 0,7 %-át kitevő többletbe fordul. A stabilitási program szerint az államadósság-ráta a 2014. évi 109,7 %-ról várhatóan a GDP 105,0 %-ára csökken 2015-ben, majd fokozatosan a GDP 89,4 %-ára 2019-ben. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-ben optimista, 2016-ban megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítása 2015-ben várható. A 2011–2015 közötti költségvetési erőfeszítés a becslések szerint elmarad az ajánlottól, de a program során és azt követően hozott diszkrecionális intézkedések összege összhangban van az előírttal. Feltételezve a túlzott hiány tervek szerinti, időben történő és tartós kiigazítását, Írország 2016-tól a Paktum prevenciós ága alá tartozik majd. A tervezett hiánycélok elérését és a középtávú költségvetési cél felé való haladást 2016-tól alátámasztó intézkedéseket nem részletezték kellően. Ezért a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése fényében úgy tűnik, hogy 2016-ban fennáll a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető kiigazítástól való jelentős eltérés kockázata, és abban az évben további strukturális intézkedésekre lesz szükség. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Írország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (9)Az adóreformok hozzájárultak a költségvetési kiigazításhoz, de tovább kell csökkenteni a torzulásokat, javítani kell az adórendszer hatékonyságát és erősíteni kell növekedés- és környezetbarát jellegét. Az ingatlanadó rendszeresített adóvá alakult, de az adóalap továbbra is viszonylag szűk, mivel bizonyos nem lakáscélú ingatlanok nem tartoznak az adófizetési kötelezettség alá. Az összetett társadalombiztosítási járulékok miatt bonyolultak a munkára kivetett adók. A csökkentett adókulcsok és a mentességek miatt korlátozott a fogyasztási és környezetvédelmi adók alapja. A hozzáadottérték-adó nulla és csökkentett kulcsa az uniós átlagnál kevésbé hatékonnyá teszi ezt az adót, és úgy tűnik, nem értékelik módszeresen az ilyen adókiadásokat. Szükség lenne a környezetvédelmi adók hatékonyságának javítására és a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésére is. Az adóügyi illetőség szabályainak közelmúltbeli módosítása örvendetes, noha hatásukat csak idővel lehet értékelni. Az elmúlt években megtörtént a költségvetési keret jelentős reformja. Az új szabályok és eljárások, különösen a középtávú kiadási keret várhatóan védelmet nyújtanak a prociklikus költségvetési politikával szemben, és a költségvetési stabilitáshoz elengedhetetlenek. Mindazonáltal a jelenlegi szabályok szerint a kormánynak jelentős mozgástere van a kiadási felső korlátok előre meghatározott kereteken felüli módosítására, ami gyengíti a középtávú költségvetési terveket.

               (10)Az egészségügyi közkiadások viszonylag magasak, jóllehet a népesség egészségi állapotára vonatkozó mutatók általánosságban nem jobbak, mint az EU többi részében. Az elmúlt években hatékonyságnövelést sikerült elérni. Az egészségügyi rendszer ettől függetlenül mélyebb strukturális reformra szorul a várt költségnövekedés megfékezése, és az elöregedő népességre tekintettel a kedvező egészségügyi eredmények fenntartása érdekében. Írország egypilléres univerzális egészségbiztosítási rendszert kíván bevezetni középtávon, és a jövőbeli egészségügyre vonatkozó stratégia keretében reformokat hajt végre. Egyes sürgető kihívások kezelése és a költséghatékonyság javítása érdekében köztes lépésekkel hajtják végre az univerzális egészségbiztosítás bevezetését. Az e-egészségügyi eszközök, a tevékenységalapú finanszírozás és az orvosi rendelvényeket érintő jobb gyakorlatok tényleges bevezetése jelentős mértékben növelheti a költséghatékonyságot. Ugyanakkor továbbra is fennáll a gyógyszerekre fordított állami kiadások csökkentésének lehetősége, különös tekintettel a szabadalmaztatott gyógyszerekre, amely kiadás jóval meghaladja az uniós átlagot.

               (11)Írországban az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők aránya a legmagasabbak közé tartozik az EU-ban. Ez súlyos szociális problémákat teremt és növeli a gyermekszegénység kockázatát. Mivel az alacsony munkaintenzitás különösen problematikus jelenség az egyszülős háztartások körében, az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő gyerekek aránya közel háromszorosa az EU-átlagnak. Az inaktivitási csapdák kezelésében történt némi előrelépés bizonyos szociális juttatások működésének megváltoztatása révén. Ennek ellenére az egész napos gyermekgondozáshoz való hozzáférés korlátozott és drága, ami akadályozza a nők és az egyedülálló szülők munkaerő-piaci részvételét.

               (12)Az erősebb makrogazdasági környezetben a kkv-k általános helyzete javult, de igen ellentétes a pénzügyi helyzetük; viszonylag kis részük még mindig korábbi problémákkal küzd, és itt koncentrálódik a további hitelállomány-leépítés szükségessége is a szektorban. A hitelek iránti kereslet szintén az élénkülés jeleit mutatja. A kkv-k a beruházásokhoz továbbra is nagymértékben banki finanszírozásra támaszkodnak, a nem banki finanszírozási források viszonylag fejletlenek. A gazdasági fellendülés és a belföldi kereslet erősödésével a kínálati oldali korlátok vélhetően egyre meghatározóbbá válnak, ha nem sikerül a hitelezés csatornáit megfelelően helyreállítani és a finanszírozási forrásokat diverzifikálni; ez pedig elengedhetetlen lenne a beruházások és a növekedési kilátások szempontjából. Jelentős szakpolitikai kezdeményezések történtek a kkv-k finanszírozáshoz jutásának támogatása és hosszabb lejáratú új termékek bevezetése érdekében. Ezek közé tartozik az ír stratégiai bankszövetség (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI)), az ír stratégiai beruházási alap (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF)) és más programok létrehozása. Mindazonáltal néhány ilyen program kihasználása eddig alacsony volt, és az SBCI és az ISIF eredményességét és hatását csak a tapasztalatok fényében lehet megítélni.

               (13)Írország jól haladt előre belföldi bankjainak szerkezetátalakítása, méretcsökkentése és feltőkésítése terén. A bankok finanszírozási profilja helyreállt, és a nyereségesség tovább javul. A visszamaradt kihívások azonban kritikusak. A nemteljesítő hitelek magas állománya csak lassan csökken, és továbbra is visszafogja a bankok gazdaságélénkítő kapacitását. Ezek a hitelek 2014 negyedik negyedévében a három legnagyobb belföldi bank összes hitelének 23,2 %-át tették ki, ami az egyik legmagasabb arány az Unióban. Noha a bankok a jelzáloghitel-hátralékok rendezésére vonatkozó céljaikat folyamatosan teljesítik, a legrégebbi lejáratú (720 napot meghaladó) hátralékok továbbra is halmozódnak, és 2014 negyedik negyedévében a teljes hitelállomány 9,8 %-ára növekedtek. Előrelépés történik a fenntartható átstrukturálási megoldások végrehajtása terén; áprilisban az ír központi bank felszólította a bankokat, hogy 2015 végére a hitelfelvevők nagy többségére vonatkozóan dolgozzák ki a megoldásokat. Mindazonáltal a bankok inkább a tőke vagy a kamat átütemezését jelentő szokásos önmérséklő technikákat alkalmazták jelentős mértékben a kettő csökkentése helyett. A bankok emellett leginkább jogi úton próbálják rábírni hátralékkal rendelkező ügyfeleiket a részvételre. A központi hitelnyilvántartás tervezett bevezetése lassan haladt annak ellenére, hogy a felügyelet, a hitelbiztosítás és a kockázatkezelés javítása szempontjából kulcsfontosságú.

               (14)A munkaerő-piaci helyzet 2013 óta javult, újjáéledt a magánszektorbeli munkahelyteremtés és stabilan csökkent a munkanélküliség. Ennek ellenére még mindig magas a munkanélküliségi ráta, és a tartós munkanélküliség továbbra is súlyos probléma. Fennáll annak a kockázata, hogy a ciklikus munkanélküliség részben strukturálissá válhat, mivel a gazdaság egyensúlyának helyreállítása során eltérés keletkezett a készségkereslet és -kínálat között. Az ifjúsági munkanélküliség még mindig jóval magasabb, mint a válság előtti időszakban. Az aktivizálási reformok jelentős eredményeket értek el az elmúlt években, de továbbra is aggodalomra ad okot a meglévő aktivizálási politikák és képzési programok hatékonysága, és a foglalkoztatási szolgálatok képessége a szükséges nagyságrend megvalósítására. A nemrég elindított JobPath kezdeményezés pozitív fejlemény; hatékonyságát még vizsgálni kell. A továbbképzési rendszer a múltban nem tudta biztosítani azokat a készségeket, amelyekre az egyensúlyba hozott gazdaságnak szüksége van, és a reformok csak nemrég kezdődtek.

               (15)A jogi szolgáltatások költsége továbbra is magasabb, és még igazodnia kell a többi szakmai szolgáltatáshoz. A kiigazítás ezen a téren fontos, mivel a jogi szolgáltatások a gazdaság minden ágazatában inputot jelentenek, és költségük kihat Írország versenyképességére. A jogi szolgáltatások szabályozási keretének a verseny növelését és a költségek csökkentését célzó reformja már régóta fennálló projekt, amely iránt a hatóságok elkötelezettek. Mindazonáltal nem fogadták el a 2011-ben előterjesztett, a jogi szolgáltatások szabályozásáról szóló törvényt. Emellett a költségek tényleges csökkentését csak akkor lehet elérni, ha a tervezett szabályozási keret versenyt növelő és a költségeket csökkentő rendelkezéseit megtartják és beépítik a felállítandó, jogi szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóság által kibocsátott rendeletekbe. A Bizottság ezért az európai szemeszter keretében továbbra is nyomon követi az e területen elért haladást.

               (16)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Írország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Írországnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (17)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Írország stabilitási programját, és arról alkotott véleményét
                  10
                mindenekelőtt az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi.

               (18)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Írország nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 4. ajánlás tükrözi.

               (19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euró. Írországnak az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

               AJÁNLJA, hogy Írország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa a túlzott hiány tartós korrekcióját 2015-ben. A középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. A vártnál jobb gazdasági és pénzügyi feltételekből eredő rendkívüli bevételeket használja fel a hiány- és adósságcsökkentés felgyorsítására. Korlátozza a kiadási felső korlátoknak a konkrét és előre meghatározott kereteket meghaladó módosítására rendelkezésre álló mozgásteret. Szélesítse az adóalapot és vizsgálja felül az adókiadásokat, többek között a hozzáadottérték-adó esetében.

               2.Hozzon intézkedéseket az egészségügyi rendszer költséghatékonyságának növelésére, többek között a szabadalmaztatott gyógyszerekre fordított kiadások csökkentésével és az orvosi rendelvényeket érintő megfelelő gyakorlatok fokozatos átültetésével. Vezesse be a tevékenységalapú finanszírozást a teljes egészségügyi rendszerben.

               3.Tegyen lépéseket a háztartások munkaintenzitásának növelésére és a gyermekszegénység kockázatának kezelésére, fokozatossá téve a munkanélküliségi ellátásoknak és a kiegészítő támogatásoknak a foglalkoztatásba való visszatérést követő elvonását, és jobb hozzáférést biztosítva a megfizethető egész napos gyermekgondozáshoz.

               4.Véglegesítse 2015 végére a késedelmes lakáshitelek döntő többségére alkalmazandó tartós átstrukturálási megoldást, és erősítse meg az ír központi bank által gyakorolt ellenőrzést. Biztosítsa, hogy a bankok saját célkitűzéseikhez képest mutatott teljesítményének további értékelésével fenntarthatóvá váljanak a problémás kkv-hitelek és a még meglévő kereskedelmiingatlan-hitelek átütemezésére kialakított megoldások. Tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a központi hitelnyilvántartás 2016-ban működőképes legyen.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 514 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Litvánia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Litvánia 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Litvánia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Litvánia 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  5
               , amelyben Litvániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta
                  6
               .

               (2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Litvániának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 2. ajánlás is tükröz.

               (3)A Litvániára vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  7
                2017. február 22-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Litvánia által elért eredményeket.

               (4)Litvánia 2017. április 27-én benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját, majd 2017. április 28-án 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra irányadó jogszabályban
                  8
                foglaltaknak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról
                  9
               .

               (6)Litvánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2017. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási egyenleget a 2017-ben a GDP 0,4 %-ának megfelelő hiányról 2020-ra a GDP 1,3 %-ának megfelelő többletre tervezi javítani. A középtávú költségvetési cél – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány – a tervek szerint a programidőszak egésze során biztonsággal teljesül. A jóváhagyott kiigazítási pálya 2016-tól kezdve tartalmazza a rendszerszintű nyugdíjreformot. 2017-ben további jelentős strukturális munkaerőpiaci és nyugdíjreformokat tükröz. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság-ráta 2020-ra várhatóan a GDP 33,8 %-ára csökken a 2016-os 40,2 %-os értékről. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2017-től kezdődően a kitűzött államháztartási többletcélok elérésének támogatásához szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva.

               (7)Litvánia 2017. évi stabilitási programjában a prevenciós ág keretében a GDP 0,5 %-ának megfelelő átmeneti eltérés igénybevételét kérte, az Ecofin Tanács által 2016 februárjában jóváhagyott, a Stabilitási és Növekedési Paktum által biztosított rugalmasságról szóló közös álláspontnak megfelelően, tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kedvezően befolyásoló, nagy horderejű strukturális reformok tervezett végrehajtására. Ez konkrétan a megerősített indexálás és a nyugdíjkorhatár fokozatos növelése révén a nyugdíjrendszer fenntarthatóságának fokozását érinti. A reformok azonban nem alakítottak ki automatikus kapcsolatot a nyugdíjkorhatár és a várható élettartam között. Emellett új munkaszerződés-típusok, rövidebb felmondási idők, alacsonyabb végkielégítések és rugalmasabb munkaidő bevezetésével a reformok modernizálják a munkaügyi kapcsolatokat is. Megerősítik továbbá az álláskeresési és szociális ellátásokra jogosultak körét és az ellátások megfelelőségét, kiterjesztik az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatókörét, és csökkentik az illegális és a nem biztosított foglalkoztatás mértékét. A hatóságok becslése szerint a reformok kedvező hatással vannak az államháztartás fenntarthatóságára, mivel hosszú távon átlagosan a GDP legfeljebb 3,8 %-át kitevő éves nyugdíjkiadás-megtakarítást eredményeznek, míg a reform munkaerőpiacra irányuló része akár 10 %-kal is növelheti a foglalkoztatottak éves átlagos számát, ami nagyjából megalapozott feltételezésnek tűnik. Ezért a reformok teljes körű, időben történő végrehajtása pozitív hatást fog gyakorolni az államháztartás fenntarthatóságára. A jelenlegi értékelés alapján 2017-ben Litvánia megfelel a kért átmeneti eltérés feltételeinek, amennyiben megfelelően végrehajtja a megállapodás szerinti reformokat, amit az európai szemeszter során fognak ellenőrizni. Tekintettel arra azonban, hogy biztosítani kell a minimális referenciaérték (vagyis a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiány) további betartását, és figyelembe véve a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezéshez kapcsolódóan korábban adott engedményt (a GDP 0,1 %-a), a jelenlegi értékelés szerint Litvánia számára 2017-ben a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékű további átmeneti eltérés engedélyezhető, amely kicsivel elmarad a kért, a GDP 0,5 %-át kitevő mértéktől.

               (8)A Tanács 2016. július 12-i, 2017-re vonatkozó ajánlása szerint Litvániának biztosítania kell, hogy a középtávú költségvetési céltól való eltérés ne haladja meg a rendszerszintű nyugdíjreformhoz kapcsolódóan megengedett eltérést
                  10
               . A nyugdíjreformhoz kapcsolódóan 2016-ra adott engedményeket és a strukturális reformok végrehajtásához kapcsolódóan 2017-re megengedett átmeneti eltérést figyelembe véve 2017-ben a GDP 1,3 %-át kitevő mértékű strukturálisegyenleg-romlás engedélyezett. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján Litvánia 2017-ben előreláthatólag teljesíti ezt a követelményt. 2018-ban Litvánia várhatóan teljesíti középtávú költségvetési célját, figyelembe véve a 2016-ra rendszerszintű nyugdíjreform, 2017-re pedig a strukturális reform végrehajtásához kapcsolódóan adott engedményeket, mivel az átmeneti eltéréseket egy hároméves időszakban át lehet vinni. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján ez összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 6,4 %-os nominális növekedésével 2018-ban, ami a strukturális egyenleg GDP-arányosan -0,6 %-os romlásának felel meg. Változatlan politikát feltételezve Litvánia 2018-ban az előrejelzések szerint megfelel ennek a követelménynek. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Litvánia az előrejelzések szerint 2017-ben és 2018-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (9)Az adómentes minimálbér legutóbbi emelése nyomán az alacsony keresetűek adóterhe jelentősen csökkent az elmúlt évek során, és jelenleg az uniós átlaghoz közelít. Ugyanakkor a kompenzáló adónövelés korlátozott volt, következésképpen a GDP-arányos adóbevétel a legalacsonyabbak közt van az EU-ban, ami miatt Litvánia csak korlátozottan képes kezelni szociális kihívásait. Az alacsony adóbevétel oka az árnyékgazdaság viszonylag nagy aránya, valamint a környezetvédelmi és a tőke adóztatásából származó viszonylag alacsony bevétel.

               (10)Noha Litvániában az elmúlt években javult a héabeszedés, héabevétel-kiesése mégis a legmagasabbak közt van az EU-ban. A bérek alacsony bejelentési aránya súlyosbítja az alacsony adóbevételek problémáját. Az adózási fegyelem javítása növelné a költségvetési bevételeket és fokozná az adórendszer méltányosságát, valamint a gazdaság hatékonyságát.

               (11)Az időskori függőségi ráta emelkedése várhatóan erősödni fog, és a nyugdíjra vonatkozó hatályos szabályok mellett a GDP-arányos nyugdíjkiadások a 2030-as évek végére előreláthatólag közel 50 %-kal növekednek. A nyugdíjellátások és a várható élettartam összekapcsolása elengedhetetlen azon teher korlátozásához, amelyet a nyugdíjkiadások jelentenek az államháztartás számára.

               (12)Litvánia elhalasztotta a munka új törvénykönyvének és más, az új szociális modellről szóló jogszabályoknak a hatálybalépését. Ez lehetőséget biztosít számára, hogy a munkaügyi kapcsolatok terén biztosítsa a rugalmasság és a biztonság megfelelő egyensúlyát. Litvánia számára továbbra is jelentős kihívást jelent a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők magas aránya, amelyhez növekvő jövedelmi egyenlőtlenség társul. A háztartások leggazdagabb 20 %-a jövedelmének a legszegényebb 20 % jövedelméhez viszonyított aránya a 2012. évi 5,3-ról 2015-ben 7,5-re emelkedett, és a második legnagyobb az EU-ban. Ez hátráltatja a gazdasági növekedést, a makrogazdasági stabilitást és egy befogadó társadalom kialakulását. A szociális biztonsági háló jelenleg nem kezeli hatékonyan ezt a kihívást, mivel kevés kiadást fordít a szociális védelemre. Emellett a jövedelmi egyenlőtlenséget tekintve az adózás és a szociális transzferek kifizetése előtti, illetve utáni helyzet közötti különbség uniós viszonylatban a legcsekélyebbek közé tartozik. Mindazonáltal a kormány napirendjében kiemelt helyen szerepel a szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem. Az új szociális modellről szóló jogszabály növelni kívánja az álláskeresési járadékok megfelelőségét és a támogatottak körét, valamint eszmecsere folyik a szociális segélyek megfelelőségének javításáról. E fontos döntéseket még meg kell hozni és végre kell hajtani. Az időskori szegénység kezelése érdekében Litvánia 2016-ban indexálási mechanizmussal egészítette ki a nyugdíjakról szóló jogszabályt, amely a nyugdíjak megfelelőségének javításához használható.

               (13)Fontos, hogy Litvánia foglakozzon a készségekkel kapcsolatos problémáival, és ellensúlyozza a munkaképes korú népesség csökkenésének negatív hatásait. Továbbra is magas azon tanulók aránya, akiknek nem megfelelőek az alapkészségei. Bár a felsőfokú végzettségűek aránya magas, a felsőoktatást beárnyékolják a gyenge minőségi elvárások és a pénzügyi ösztönzők, amelyek teljesítmény helyett a túlméretezést és a hatékonyság hiányát mozdítják elő. Folytatni kell az oktatás minden szintjén magas színvonalú tanítás biztosítására tett erőfeszítéseket (többek között a szakmai életpályák és a munkafeltételek reformján keresztül). Ez alapvető az alulteljesítés és az oktatás hiányosságainak kezelése, valamint a minőségi felsőoktatás (többek között teljesítményalapú finanszírozás bevezetésével és a felsőoktatási intézmények konszolidálásával történő) biztosítása érdekében. Litvániában a felnőttoktatásban való részvétel tartósan alacsony szintje gátolja a munkaerőpiaci reformok hatékonyságát, és a jobban képzett munkaerő kialakulását. Litvánia a nyilvánosan hozzáférhető tanulási lehetőségek kínálatának és relevanciájának növelésére összpontosította erőfeszítéseit, de ez eddig nem hozott kézzelfogható eredményeket. Ahhoz, hogy magasabb és fenntartható részvételi rátákat érjen el a felnőttoktatásban, Litvániának az egyéneket is bátorítania kell a tanulásra, és több munkáltatót kell ösztönöznie arra, hogy biztosítsanak tanulási lehetőséget alkalmazottaik számára.

               (14)Az alacsony- és közepes képzettségűek körében a munkanélküliség továbbra is meghaladja az uniós átlagot. A fogyatékossággal élők szegénységi rátája magas, részben a gyenge munkaerőpiaci integrációjuk miatt. Litvániában az aktív munkaerőpiaci intézkedések jelenleg korlátozott szerepet játszanak abban, hogy segítsenek az embereknek visszatérni a munkaerőpiacra. Litvániának jelentős mozgástere van munkaerőpiacának befogadóbbá tételére, többek között úgy, hogy több támogató intézkedést kínál a fogyatékossággal élők számára. Ez magában foglalja például a támogatott foglalkoztatás és a szakképzési rehabilitációs program bővítését, valamint a rehabilitációs költségvetések hozzáférhetőségének fokozását. A nemrégiben elfogadott foglalkoztatási törvény rendelkezik a kellő potenciállal az aktív munkaerőpiaci intézkedések biztosításának javítására.

               (15)Litvánia az elmúlt években haladást ért el a szociális párbeszéd javításában. A szociális partnerek aktívan részt vesznek a munka új törvénykönyvéről és az új szociális modellről folytatott megbeszéléseken, és a kormány létrehozta a szociális párbeszéd megerősítésére irányuló cselekvési tervet. Ennek célja a szociális partnerek kapacitásbővítése, a kollektív tárgyalások előmozdítása és a szociális párbeszéd javítása minden szinten.

               (16)Litvániában az egészségügyi eredmények továbbra is jelentős negatív hatást gyakorolnak a potenciálisan rendelkezésre álló munkaerőre és a munkatermelékenységre. Noha az ország erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy a betegeket az egészségügy költséghatékonyabb típusai felé tereljék, az egészségügy teljesítményét továbbra is rontja, hogy túl nagy mértékben hagyatkoznak a fekvőbeteg-ellátásra és kevés kiadást fordítanak a megelőzésre és a közegészségügyre. A betegek által fizetett közvetlen térítések aránya igen magas, különösen a gyógyszerek esetében.

               (17)A negatív demográfiai fejlemények következtében a növekedés egyre inkább a munkatermelékenységtől fog függeni. A 2000–2015 közötti időszakban Litvánia munkatermelékenységének növekedési rátája az egyik legmagasabb volt az uniós tagállamok között, de az utóbbi időben a növekedés üteme lelassult. Litvánia állami beruházásait a rossz tervezés és az ország stratégiai céljaival való gyenge összekapcsolás sújtja. A közszektor K+F intenzitása a 2015. évi uniós átlagot némileg meghaladó szintre nőtt, a vállalkozói K+F intenzitása viszont még mindig elmarad ettől. A 2016-ban elfogadott litván tudományos és innovációs szakpolitikai reformokra vonatkozó iránymutatás célja a kutatás és innováció terén fennálló kihívások kezelése. Ezt a következőkkel kívánja elérni: az intézményi K+F finanszírozás reformja; a kutató és felsőoktatási intézmények, tudományos központok és technológiai parkok konszolidálása; valamint jobb szakpolitikai koordináció, nyomon követés és értékelés. Litvánia némi haladást ért el az alternatív finanszírozási formák támogatása terén. Segített számos kockázatitőke- és magvetőtőke-alap létrehozásában. A kormány emellett nemrégiben fogadott el egy törvényt a közösségi befektetésekről.

               (18)A bíróság elé vitt vesztegetéses ügyek száma az utóbbi években folyamatosan emelkedett, bizonyítva, hogy Litvánia megerősítette a korrupció elleni erőfeszítéseit. Mindazonáltal néhány fontos területen, úgy mint az egészségügy és a közbeszerzés, nem mindig alkalmazzák a gyakorlatban a hétköznapi és magas szintű korrupció elleni rendelkezéseket. Az egészségügyi ágazat az orvosoknak fizetett hálapénz elterjedt gyakorlatával küzd. Elégtelen az átláthatóság a közbeszerzésekben, különösen a helyi önkormányzatok szintjén. Ezen túlmenően a visszaélést bejelentő személyekkel kapcsolatos gyenge szabályozás nem ösztönzi a köz- és magánszférabeli potenciális szabálytalanságok bejelentését. A kormány a korrupcióellenes programjában prioritásként kezeli az egészségügyi ágazatban fellelhető korrupció leküzdését. A kormány emellett az alacsony értékű közbeszerzések esetében a korrupciós kockázatok és az összeférhetetlenségek csökkentése érdekében arra kötelezte az ajánlatkérő szerveket, hogy tegyen közzé online információt az indított ajánlattételi eljárásokról, a sikeres pályázókról és az odaítélt szerződésekről. E szakpolitikák végrehajtásának biztosításához azonban folyamatos nyomon követésre van szükség.

               (19)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Litvánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Litvánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (20)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  11
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Litvánia 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Folytasson a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban levő költségvetési politikát, hogy 2018-ban továbbra is teljesítse középtávú költségvetési célját, figyelembe véve a rendszerszintű nyugdíjreform végrehajtásával összefüggésben kapott engedményeket és a strukturális reformok végrehajtásával összefüggésben engedélyezett átmeneti eltérést. Javítsa az adózási fegyelmet és szélesítse az adóalapot olyan forrásokkal, amelyek kevésbé fogják vissza a növekedést. Tegyen lépéseket a nyugdíjakhoz kapcsolódó középtávú költségvetés-fenntarthatósági kihívások kezelésére.

               2.Hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések és felnőttoktatás révén tegyen lépéseket a készséghiányok megszüntetésére, valamint a tanításban és a felsőoktatásban a minőség jutalmazása révén javítsa az oktatási eredményeket. Javítsa az egészségügyi ellátórendszer teljesítményét a járóbeteg-ellátás, a betegségmegelőzés és a megfizethetőség erősítése révén. Javítsa a szociális biztonsági háló megfelelőségét.

               3.Hozzon intézkedéseket a termelékenység erősítésére az állami beruházások hatékonyságának javítása és azoknak az ország stratégiai céljaival való jobb összekapcsolása révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, és P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Litvánia számára engedélyezett, hogy 2017-ben és 2018-ban a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezés keretében 2016-ra adott engedmény mértékéig eltérjen a középtávú költségvetési céljától, mivel az átmeneti eltérések hároméves időtartamra továbbvihetők.

                     (11)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 251 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               a hivatalos pénznemként az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben 121. cikke (2) bekezdésével,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Az euróövezet fejlődésének fenntartása és erősítése folyamatos politikai erőfeszítést igényel a köz- és magánszektorbeli kiegyensúlyozott kiigazítás elősegítése, és a gazdaság közép- és hosszú távú növekedési potenciáljának növelése érdekében. Az euróövezetben folyamatban van a gazdasági élénkülés, amelyet azonban akadályoz a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság hagyatéka, többek között a folyamatban lévő külső egyensúly-helyreállítás, a magas állam- és magánadósság és a kapcsolódó hitelállomány-leépítési nyomás, a tartós strukturális merevségek a nemzeti munkaerő- és termékpiacokon, a magas munkanélküliség és a megingott bizalom, valamint a beruházások tartósan alacsony szintje. Az országspecifikus ajánlásokban meghatározott reformok végrehajtása eddig nem volt kellően ambiciózus.

               (2)Az euróövezet több, mint pusztán tagjainak összessége. Az euróövezet gazdaságai között szorosak a kölcsönhatások, ami megerősíti, hogy a költségvetési, pénzügyi és strukturális politikák erősebb koordinációjára van szükség. Az euróövezeti szintű politikai irányvonalnak elő kell segítenie a növekedést, egyidejűleg biztosítva, hogy az egyensúly helyreállítása terén elért haladás ne kerüljön veszélybe. Az euróövezeti tagállamoknak külön felelőssége az elmúlt években jelentősen megerősített irányítási keret gyakorlatban történő alkalmazása. Ez szükségessé teszi, hogy a tagállamok kölcsönösen erősebb nyomást gyakoroljanak egymásra, ezáltal támogatva a nemzeti reformok végrehajtását és a prudens költségvetési politika alkalmazását. Emellett a nemzeti reformok értékelésében az euróövezeti perspektíva fokozottabb érvényesítésére, a potenciális tovagyűrűző hatások internalizálására és a gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez elengedhetetlen szakpolitikák ösztönzésére van szükség.

               (3)A gazdaságokat modernizáló és a versenyképességet és növekedési potenciált fokozó, ambiciózus strukturális reformok végrehajtása még nem megfelelő az euróövezetben.  A válságot megelőző egyensúlyhiányok mértéke, a gazdasági cikluson belüli helyzet és a rendelkezésre álló költségvetési mozgástér jelentősen eltér az egyes tagállamokban. A munkaerő-piaci javulás és a munkaerőpiacok rugalmasságának javítására irányuló reformok terén elért némi haladás ellenére továbbra is magasak a munkanélküliségi ráták, és állandósul a tartós munkanélküliség kockázata, ami tovább gyengíti a szociális helyzetet a legsérülékenyebb országokban. A külső egyensúly helyreállítása zajlik, de az elért eredmények aszimmetrikusak, és nem került sor a folyó fizetési mérleg nagy többleteinek korrekciójára. A munkaerő- és termékpiacok ambiciózus strukturális reformjai előmozdítanák az euróövezetben szükséges gazdasági kiigazítást és fokoznák a növekedést a reformokat végrehajtó országokban. A reformok a foglalkoztatás növelése és a fogyasztói árak csökkentése révén a nagyobb társadalmi befogadáshoz is hozzájárulnak. A strukturális reformok, ha a tagállamok közösen hajtják végre őket, a kereskedelmi és pénzügyi csatornákon keresztül megjelenő pozitív járulékos hatások révén az euróövezet egésze számára nyújtanak előnyöket. Ez az euróövezet többi részében is ösztönözné a megfelelő politikai döntéseket. Az eurócsoport tematikus megbeszélései ezt a folyamatot a reformoknak és azok teljes euróövezetre gyakorolt hatásának felmérésével és összehasonlító teljesítményértékelésével segíthetik. Ezt a bevált gyakorlatok felhasználásával, a jó reformok közös alapelveinek egyeztetésével és az egymásra gyakorolt nyomással érhetik el. Tekintettel a nemzeti szintű kiigazítási folyamatra és így az euróövezet működésére, a túlzott egyensúlyhiánnyal küzdő, illetve a határozott beavatkozást igénylő egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamokban a reformok előrehaladásának rendszeres nyomon követése különösen fontos.

               (4)Az euróövezet egyik legnagyobb szakpolitikai kihívása, hogy költségvetési felelősségvállalás révén csökkentse az államadósságot. Az elmúlt évek konszolidációs erőfeszítéseinek köszönhetően az euróövezet költségvetési helyzete javult, de a költségvetési politikák koordinációja továbbra sem megfelelő. Számos euróövezeti tagállamnak folytatnia kell a költségvetési kiigazítást a nagyon magas szintű adósság csökkentése érdekében. Más tagállamoknak nagyobb a mozgástere, amelyet a belföldi kereslet ösztönzésére használhatnának, különös tekintettel a beruházásokra; ez támogatná a belföldi növekedést és az egész euróövezetet. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaiban foglalt rugalmasság lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közösen elfogadott szabályok betartása mellett előmozdítsák a strukturális reformokat és a beruházásokat. A költségvetési stratégiák még nem segítik elő kellőképpen a növekedést. Az eurócsoporton belüli fokozott koordináció ellenére a bevételi oldalon még tovább kellene javítani az adórendszerek hatékonyságát és csökkenteni a munkát terhelő adóéket. Kiadási oldalon több figyelmet kell fordítani a megfelelő költség-haszon elemzéssel alátámasztott állami beruházásokra, valamint egyéb, erőteljes és pozitív növekedési hatással járó állami kiadásokra. A kiadások felülvizsgálata rámutatott a hatékonyságnövelés szükségességére a közigazgatásban. A jól működő nemzeti költségvetési keretek elősegítik ezt a folyamatot.

               (5)Az euróövezetben javulnak a pénzügyi piaci feltételek, de a magánszektornak nyújtott hitelezés továbbra is visszafogott és fennmaradt a pénzügyi piacok tagoltsága. Ez hátráltatja az euróövezetben a beruházásokat. Ennek eredményeként kialakult a beruházások hiánya, miközben a beruházási szükséglet a fizikai és az immateriális javak tekintetében egyaránt fennáll. Az európai beruházási terv lehetőséget nyújt a beruházások ösztönzésére és azok produktív célok felé irányítására. Mindazonáltal a beruházási tervnek és az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programjának a hatása nagyobb lesz, ha a szélesebb pénzügyi szektorban a hiteláramlás helyreállítására, a tőkepiacok elmélyítésére és a gazdaság hosszú távú finanszírozására irányuló intézkedések kísérik. Az egységes szabálykönyv alkalmazásával és következetes szabályozói megközelítéssel alátámasztott bankunió létrehozása folyamatban van. Az integráltabb és hatékonyabb tőkepiacok további forrásokat mobilizálnának a beruházásokhoz, az európai gazdaságot a bankoktól kevésbé függővé, és pénzügyi struktúráit kiegyensúlyozottabbá és stabilabbá tennék.

               (6)A GMU felépítésének megerősítésében nemrég elért eredmények ellenére a jelenlegi kihívások további előrelépést tesznek szükségessé kialakítása formálása terén. A GMU továbbfejlesztése lépésenkénti megközelítést tesz szükségessé, amelyben a fegyelem a szolidaritással ötvöződik. A Bizottság elnöke az Európai Tanács, az Európai Parlament, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökével együtt előkészíti az euróövezet jobb gazdasági kormányzásához vezető következő lépéseket,

               AJÁNLJA, hogy az euróövezeti tagállamok a 2015–2016. közötti időszakban tegyenek intézkedéseket az eurócsoporton belül a következők érdekében:

               1.Gyakoroljanak egymásra nyomást olyan strukturális reformok előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a nagy belső és külső adósságok korrekcióját és támogatják a beruházásokat. Rendszeresen értékeljék a súlyos egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamok által végrehajtott reformokat.  Folytassák a strukturális reformok rendszeres tematikus értékelését. 2016 tavaszáig hozzanak döntéseket a munkát terhelő magas adóék csökkentésére és a szolgáltatáspiacok reformjára irányuló koordinációs eljárás nyomon követéséről.

               2.Koordinálják a költségvetési politikákat annak biztosítása érdekében, hogy az összesített euróövezeti költségvetési irányvonal összhangban legyen a fenntarthatósági kockázatokkal és a konjunkturális körülményekkel. 2016 tavaszáig tartsanak tematikus megbeszéléseket az államháztartások minőségének és fenntarthatóságának javításáról, különös figyelmet fordítva a fizikai és immateriális javakra irányuló beruházások nemzeti és uniós szintű rangsorolására, valamint az adórendszerek növekedésösztönző jellegének erősítésére. Kövessék nyomon a nemrég megerősített nemzeti költségvetési keretek tényleges működését.

               3.Biztosítsák az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelést nyomon követő intézkedések időben történő véglegesítését, a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv végrehajtását, az Egységes Szanálási Alapról szóló kormányközi megállapodás ratifikálásának befejezését és tegyék az Alapot 2016 januárjától teljesen működőképessé. Ösztönözzék a piaci alapú finanszírozás elmélyítésére, a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására és az alternatív finanszírozási források kifejlesztésére irányuló intézkedéseket. Mozdítsák elő a fizetésképtelenség nemzeti jogi kereteinek további reformjait.

               4.Vigyék tovább a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló munkát, és a Juncker elnök által Tusk, Schulz, Draghi és Dijsselbloem elnökkel szoros együttműködésben készített, az euróövezet jobb gazdasági kormányzásának következő lépéseiről szóló jelentés, valamint annak nyomon követése keretében járuljanak hozzá a gazdasági felügyeleti keret tökéletesítéséhez.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 254 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            a Cseh Köztársaság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2015. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               a Cseh Köztársaság 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2015. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el a Cseh Köztársaság 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte a Cseh Köztársaság 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

               (4)A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  5
               , amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához, a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Cseh Köztársaságra vonatkozó 2015. évi országjelentését
                  6
               . Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán a Cseh Köztársaság által elért eredményeket.

               (7)2015. április 30-án a Cseh Köztársaság benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 1,9 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,6 %-ra tervezi javítani. A kormány a középtávú költségvetési célt – a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiányt – 2018-ban tervezi elérni, de az újraszámított strukturális egyenleg
                  7
                alapján a cél már 2016-ban teljesül. A konvergenciaprogram szerint az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 41 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 40,2 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, és a 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések kellőképpen ki vannak dolgozva. Fennáll ugyanakkor annak kockázata, hogy a tervezett bevételi intézkedések a becsültnél alacsonyabb bevételeket hoznak. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a kiadási referenciaérték 2015-ben várhatóan teljesül. 2016-ban némi eltérés várható, mivel a nettó kiadások növekedése a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladja a referenciaértéket. Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaság várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A jelenlegi költségvetési keretrendszer fő elemei a helyükön vannak. A középtávú költségvetési tervezés és a számszerűsített költségvetési szabály hatálya azonban korlátozott, érvényesítése gyenge. A reformcsomag tervezetét több ízben módosították és késleltették, elfogadását jelenleg 2015-re tervezik. A Cseh Köztársaság a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság kapcsán továbbra is kihívásokkal szembesül, jórészt az egészségügyi és a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedése miatt. A kedvezőbb demográfiai előrejelzéseknek köszönhetően a nyugdíjrendszerrel kapcsolatos kilátások némileg javultak. A cseh kormány a kötelező nyugdíjkorhatár fokozatos emelését tervezi, de a középtávra előirányzott változás túl kevés. A nyugdíjindexálás jelenlegi rendszerét meg kívánják változtatni, de ilyen irányú intézkedéseket még nem fogadtak el. Az egészségügyi szektor irányításának és költséghatékonyságának javítása céljából hoztak néhány intézkedést, de az előrehaladás korlátozott. A kórházi ágazat teljesítményének mérésére használt mutatók alapján a gyógykezeléseket nem mindig költséghatékonyan végzik, az erőforrások elosztását pedig a kórházi költségtérítési rendszer bevezetésével kapcsolatos nehézségek hátráltatják. Arra is utalnak jelek, hogy a háziorvosok nem töltik be megfelelően „kapuőri” szerepüket. Az egészségügyi szektorban a közbeszerzések sok esetben szabálytalanok, ami az iránymutatások és a felügyelet elégtelenségére utal.

               (9)Az adózás területén a fő kihívás az adócsalás visszaszorítása és az adóbeszedés olcsóbbá és gyorsabbá tétele, mind az adófizetők, mind a hatóságok számára. A Cseh Köztársaság prioritásként határozta meg az adómorál javítását és az adócsalás elleni küzdelmet, e területeken számos lépést tesz. 2015-ben intézkedéseket hoztak a közvetlen és a közvetett adók terén is, 2016-ra további intézkedéseket terveznek. A megfelelés költségei azonban még mindig túl magasak. A személyi jövedelemadó és a tb-járulékok számítási alapjának egységesítésével egyszerűsíteni lehetne az adórendszert, azonban erre még nem került sor, és jelenleg nem is tervezik. Az adóbevallás egyszerűsítése és az automatikusan kitöltött űrlapok használatának fokozása terén az előrehaladás nem következetes. A Cseh Köztársaság a héarendszer egyszerűsítése helyett 2014-ben bevezetett egy harmadik héakulcsot is. Korlátozott volt az előrehaladás az alkalmazottak és az önfoglalkoztatók adóügyi megítélésében tapasztalt eltérések megszüntetésében is. A Cseh Köztársaság az adóbevételek terén továbbra is erősen támaszkodik a munka adóztatására, emiatt az alacsony keresetűekre – különösen a gyermektelenekre – meglehetősen magas adóteher nehezedik. A 2015-ben hatályba lépő intézkedések egyes csoportok esetében némileg enyhítik a munka adóztatását, de a hatás összességében korlátozott. Az ingatlan- és a környezetvédelmi adók (az üzemanyagadók kivételével) alacsonyak, vagyis van lehetőség a munkát terhelő adók csökkentésére.

               (10)2014-ben korlátozott előrelépés történt a szabályozott szakmák reformjának felgyorsításában, de a 2015 áprilisában elfogadott időközi nemzeti cselekvési terv több konkrét intézkedést és fellépést is előirányoz a szabályozási keret javítására, továbbá az indokolatlan és aránytalan követelmények megszüntetésére.

               (11)A korrupció felszámolása érdekében tett erőfeszítések az elmúlt években komoly késedelmet szenvedtek. A legújabb korrupcióellenes cselekvési terv több kiemelt területet nevesített. Jogszabályokat irányzott elő a pénzügyi ellenőrzés, a pártfinanszírozás, a visszaélést bejelentő személyek védelme és az állami tulajdonú vállalatok új irányítási politikája kapcsán, valamint az információs szabadságról szóló törvény módosítása céljából. E jogszabályok elfogadását azonban, úgy tűnik, nem siettetik. A közszolgálati törvény elfogadása és végrehajtása, valamint a kapcsolódó intézkedések végrehajtása jelzi, hogy a Cseh Köztársaság hozzákezdett a közigazgatás hatékonysági és stabilitási problémáinak felszámolásához. A beruházástervezéssel kapcsolatos igazgatási és szabályozásból eredő korlátok, valamint az építési és a földhasználati engedélyek kiadásával kapcsolatos átláthatóság hiánya és az eljárások hossza visszafogja a közberuházásokat. Az elmúlt években több kezdeményezés is irányult a közbeszerzésre, de az átláthatósági aggályok továbbra is fennállnak. A közbeszerzési szerződéseket továbbra sem teszik közzé egy központi nyilvántartásban. A közbeszerzési eljárások hatékonyságát gátolja az ajánlatkérő intézmények számára nyújtott iránymutatások és képzések elégtelensége. A rendszer felügyelete továbbra is gyenge.

               (12)A foglalkoztatás általános szintje jelenleg magas, de bizonyos hátrányos helyzetben lévő csoportok ma is alulreprezentáltak a munkaerőpiacon. Ide tartoznak a kisgyermekes szülők, az alacsony képzettségű munkavállalók, a fogyatékossággal élők és a romák. Az állami foglalkoztatási szolgálat hatékonyságának és eredményességének erősítése céljából hoztak néhány intézkedést. A fiatalok foglalkoztatási szintje nő, az állami foglalkoztatási szolgálat kiemelten rájuk kívánja szabni szolgáltatásait. A megfizethető és minőségi gyermekgondozó szolgáltatások hiánya és a rugalmas munkafeltételek korlátozott alkalmazása megnehezíti a gyermeket nevelő nők munkaerő-piaci részvételét. A gyermekgondozás elérhetőségének fokozása céljából történtek lépések, de a bölcsődei gondozásra fordított szakpolitikai támogatás továbbra is elégtelen.

               (13)A Cseh Köztársaság oktatási eredményei az elmúlt években javultak, de a strukturális kihívások még fennállnak. A felsőoktatási részvétel gyorsan nőtt, a fiatalabb felsőfokú végzettségűek készségeinek csökkenése ugyanakkor aggályokat vet fel. A remények szerint a 2015-ben elfogadni tervezett, régóta esedékes felsőoktatási reform be fogja vezetni az intézményi akkreditációt, szigorítani fogja a belső minőségbiztosítást, nagyobb hangsúlyt fog fektetni a hallgatók kategorizálására, és javítani fogja a finanszírozás rendszerét. A kötelező közoktatási ágazatban több tanárra van szükség, de az alacsony fizetések és a szakma negatív megítélése megnehezíti a tehetséges jelöltek tanári pályára vonzását. Várhatóan 2015 első felében véglegesítik, majd 2006 szeptemberében bevezetik a tanárok felvételét és szakmai előmenetelét javító új életpályamodellt. Ennek átfogó hatása azonban nagyban függeni fog a rendelkezésre álló finanszírozástól. Továbbra is hiányzik ugyanakkor a gyengén teljesítő iskolák és tanulók értékelésére és támogatására irányuló átfogó megközelítés. E megközelítés bevezetése javíthatná az oktatási ágazat hatékonyságát és színvonalát. Az oktatás befogadóbbá tétele terén korlátozott volt az előrehaladás, noha a kormány átfogó oktatási stratégiát fogadott el. A hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű fiatalok, közöttük a romák, jellemzően kevésbé sikeresek az oktatásban és a munkaerőpiacon.

               (14)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások nyomon követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (15)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a Cseh Köztársaság konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét
                  8
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2016-ban hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást. Javítsa tovább az egészségügyi ágazat költséghatékonyságát és irányítását.

               2.Küzdjön az adócsalás ellen, egyszerűsítse az adórendszert, és hajtsa végre a korrupcióellenes tervet. Hozzon intézkedéseket a közbeszerzés átláthatóságának és hatékonyságának javítására, különösen a közbeszerzési szerződések központi nyilvántartásának létrehozása, valamint az iránymutatások és a felügyelet erősítése révén.

               3.A munkát terhelő adók átalakításával csökkentse az alacsony keresetűek magas adóterhét. Javítsa a megfizethető gyermekgondozás elérhetőségét.

               4.Vezesse be a felsőoktatási reformot. Biztosítsa a tanárok megfelelő képzését, támogassa a gyengén teljesítő iskolákat, és hozzon intézkedéseket a hátrányos helyzetű gyermekek, köztük a romák részvételének fokozására.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  A Bizottság által a konvergenciaprogramban szereplő információk alapján, a közös módszertan szerint újraszámított strukturális egyenleg.

                     (8)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.13.
            COM(2015) 253 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Bulgária 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Bulgária 2015. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Bulgária 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Bulgária 2015. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el Bulgária 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Bulgária 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

               (4)A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához, a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Bulgáriára vonatkozó 2015. évi országjelentését
                  7
               . Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók. Különösen a pénzügyi szektor 2014-ben tapasztalható zavarai keltettek aggályokat a bankrendszer hazai tulajdonban lévő részének működési gyakorlatával összefüggésben, ami jelentős hatást gyakorolhat a pénzügyi ágazatra és az általános makrogazdasági stabilitásra. Emellett változatlanul a továbbra is negatív (jóllehet javuló) külső pozíció, a vállalati szektor túlzott eladósodottsága és a munkaerő-piaci alkalmazkodás elégtelensége okoz makrogazdasági kockázatokat, és igényel különös figyelmet.

               (7)Bulgária 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány 2015-ben a GDP 2,8 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani az államháztartási hiányt. Az ezt követő időszak tekintetében a kormány a hiány fokozatos csökkentésére törekszik, 2018-ra elérve a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértéket. A kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2018-ra teljesítenék. A programidőszak alatt a GDP-arányos államadósság a várakozások szerint növekedni fog: 2018-ra 31 % közelébe kerül. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján 2015-ben a nettó kiadásnövekedés várhatóan összhangban lesz a kiadási referenciaértékkel. Ugyanakkor tekintettel a strukturális egyenleg (2014-ben a GDP 1,7 %-ának megfelelő mértékű) romlására, fennáll a kockázata annak, hogy a 2014–2015 közötti időszakban lesz némi eltérés az előírt mértéktől. 2016-ban jelentős mértékű eltérés kockázatával kell számolni, mivel a nettó kiadásnövekedés a GDP 0,9 %-ával meghaladja a referenciaértéket. Ebből kifolyólag mindkét év tekintetében további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Bulgária nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (9)Az adószabályoknak való megfelelés továbbra is jelentős kihívást jelent Bulgária számára. Alapos kockázatelemzésre, a már meghozott intézkedések szisztematikus hatásvizsgálatára és a különböző adóhatóságok közötti szoros koordinációra építve átfogó stratégiára van szükség az adószabályok betartása terén.

               (10)A bolgár egészségügyi rendszer számos kihívással szembesül, ideértve a rossz egészségügyi mutatókat, a rendszer alulfinanszírozottságát és az erőforrások felhasználásának rossz hatékonyságát. A várható élettartam jelentősen elmarad az uniós átlagtól és a születéskor várható élettartam uniós szinten a legalacsonyabbak között van. A rendszer alapját továbbra is a túlméretezett kórházi ágazat adja. Jóllehet az elmúlt években nominális értelemben valamelyest nőtt az alapellátás és a járóbeteg-ellátás súlya a finanszírozásban, az továbbra is korlátozott mértékű. Az egészségbiztosítási alapnak szerződéses kötelezettsége van a kórházi ellátások előre meghatározott áron történő térítésére, ami arra ösztönzi a kórházakat, hogy nem kellőképpen célzott egészségügyi ellátást nyújtsanak. A nemzeti egészségügyi stratégiát 2014-ben elfogadták ugyan, de nem dolgoztak ki hozzá egyértelmű végrehajtási tervet.

               (11)A bankszektor 2014 nyarán tapasztalható zavarai intézményi és felügyeleti hiányosságokat fedtek fel. Az a tény, hogy a felügyelet nem észlelte az ország negyedik legnagyobb bankját, a KTB bankot (vállalati kereskedelmi bank) érintő komoly problémákat, a pénzügyi ágazat, illetve a kockázatkoncentráció felügyeletében meglévő hiányosságokra utal. Ez aláásta a bankfelügyelet hitelességét, továbbá kétségeket támaszt a pénzügyi ágazat más részeinek egészséges működését illetően. A 2014 nyarán tapasztalható likviditási válság tőkehiányt tárt fel, és ennek következtében visszavonták a KTB működési engedélyét. A GDP mintegy 5 %-ának megfelelő összegű garantált betéteket csak jelentős késlekedéssel fizették ki.

               (12)Az aktív munkaerő-piaci intézkedések mind a lefedettség, mind a célcsoport meghatározása tekintetében nem kellőképpen kidolgozottak. A munkanélkülieknek és az inaktív személyeknek szánt ellátások és szolgáltatások nyújtását jelentősen hátráltatja a hivatalok tagoltsága. A foglalkoztatási hivatalok és a szociális támogatásokkal foglalkozó hivatal közötti koordináció nem biztosítja a leginkább rászoruló személyeknek szánt ellátások hatékony és integrált nyújtását. Bulgáriában magas a nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalok aránya, akiknek semmilyen kapcsolata sincs a foglalkoztatási szolgálatokkal, és így a hagyományos munkaerő-piaci aktivizálási intézkedések hatálya nem is terjed ki rájuk. Bulgáriában a munkanélküliek többsége a hosszú távú munkanélküliség által érintett, ami arra utal, hogy a munkanélküliség inkább strukturális, nem pedig ciklikus jellegű. Jóllehet a bolgár minimálbér nominálértéken a legalacsonyabb az Európai Unióban, annak összege 2011 óta jelentős mértékben nőtt, és a kormány az elkövetkező években további jelentős emeléseket tervez. A kormányzati bérmegállapítás terén hozott ilyen markáns diszkrecionális intézkedések torzíthatják a munkaerőpiacot. Másrészről nincs egyértelmű iránymutatás a minimálbér megállapítására vonatkozóan, így bizonytalan, hogy sikerül-e megtalálni a megfelelő egyensúlyt egyfelől a foglalkoztatás és a versenyképesség támogatása, másfelől a bérjövedelem megőrzése között. A szegénység és a társadalmi kirekesztettség továbbra is aggodalomra ad okot: az anyagi nélkülözés mutatói az Unión belül a legrosszabbak közé tartoznak. A roma lakosság különösen nagy mértékben ki van téve a szegénységnek és a társadalmi kirekesztettségnek. A fiatal romák többsége nem foglalkoztatott, nem vesz részt oktatásban vagy képzésben. Az iskola előtti nevelésben vagy óvodai oktatásban részt vevő roma gyerekek aránya alacsony, a 7–15 éves korosztályhoz tartozó gyerekek közel egynegyede kimarad az oktatási rendszerből.

               (13)Az oktatási és képzési rendszerek alacsony színvonala és korlátozott munkaerő-piaci relevanciája hátráltatja a megfelelően képzett munkaerő kitermelését a gazdaság számára. A felnőtteknek az egész életen át tartó tanulásban való részvétele az egyik legalacsonyabb mértékű az Unióban. Több évnyi késlekedést követően Bulgária még mindig nem újította meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és a korai iskolaelhagyás kezelésére kidolgozott stratégia végrehajtása továbbra is csak kezdeti szakaszban van. 2014-ben módosították a szakoktatásra és a szakképzésre vonatkozó nemzeti stratégiát, és új felsőoktatási stratégiát fogadtak el. E stratégiák végrehajtása várhatóan hozzájárul majd az oktatási rendszer javításához, szorosabb kapcsolatot teremt az oktatás és a gazdaság között, továbbá ösztönzi az innovációt és a munkahelyteremtést.

               (14)2015 tavaszán a kormány előterjesztette a nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó javaslatát. A nyugdíjrendszer megfelelősége és fenntarthatósága a munkában töltött hosszabb és ritkábban megszakított életszakaszt ösztönző és támogató reformintézkedésektől függ. Megállapítást nyert, hogy 2013-ban 1,2 millió nyugdíjas az országos szegénységi küszöböt el nem érő nyugellátásban részesült. Az alacsony nyugellátási jogosultságok hátterében elsősorban az előrehozott nyugdíjazás és a rövid járulékfizetési időszak áll. A bolgár lakosság gyors elöregedése várhatóan csak súlyosbítani fogja a helyzetet a jövőben. Bulgáriában tehát helyénvaló további – átfogó nyugdíjreform végrehajtására is kiterjedő – intézkedéseket hozni az elöregedéssel összefüggő kiadások korlátozása és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

               (15)A beruházásösztönző üzleti környezet egyik alapköve a független, magas színvonalú és hatékonyan működő igazságügyi rendszer, továbbá hatékony korrupcióellenes mechanizmusok megléte. Ezzel összefüggésben a legfontosabb kihívásokat az átfogó koordináció hiánya, az intézményi hiányosságok, továbbá a jogerős bírósági ítéletek meghozatala terén mutatott gyenge eredmények jelentik. Ezen fontos szakpolitikai területek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartoznak.

               (16)A fizetésképtelenségre vonatkozóan kidolgozott jogi keret nem bizonyult hatékonynak Bulgáriában, ez pedig növeli a bizonytalanságot a piaci szereplők körében, továbbá általában is csökkenti az ország vonzerejét a befektetők szemében. A fizetésképtelenségi eljárások lebonyolítása hosszabb ideig tart, mint a hasonló országokban, a követelések megtérülési rátája pedig alacsony. A fizetésképtelenségek kezelésére szolgáló hatékony keret iránti szükségletet a nem pénzügyi vállalkozások magas fokú eladósodottságának fényében kell vizsgálni Bulgáriában, mivel ez a keret jelentős szerepet tölthet be a hitelállomány leépítésének folyamatában.

               (17)2014-ben elfogadták a közigazgatás reformjára és az elektronikus kormányzat bevezetésére vonatkozó stratégiákat. A stratégiák végrehajtásához erős politikai irányításra és koordinációra lesz szükség. A közszolgáltatások színvonala a korábbi erőfeszítések ellenére továbbra is alacsony. Az elektronikus kormányzat kiépítettségének elégtelensége korlátozza az átláthatóság javítására és az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló erőfeszítéseket. Konkrét probléma, hogy a közbeszerzési eljárásokat hátráltatja a jogszabályi környezet gyakori változása és az igazgatási kapacitás elégtelensége. A közbeszerzési eljárások előzetes ellenőrzését gyakorta csak formalitásként kezelik. Ugyanakkor a közbeszerzési eljárásokat utólagosan egymással átfedésben lévő ellenőrzéseknek vetik alá, amelyek időnként eltérő megállapításokat eredményeznek. Az ajánlattételi folyamat átláthatóságának hiányáért az elektronikus közbeszerzési platformok teljes körű kiépítésének elmaradása is okolható. A közbeszerzési eljárások terén tapasztalt szabálytalanságok korábban jelentős késedelmet okoztak az uniós alapokból támogatott programok végrehajtásában, negatív hatást fejtenek ki az üzleti környezetre, és hátráltatják az infrastruktúra meglehetősen sürgős fejlesztéseit. A közbeszerzési rendszerben tapasztalható legfőbb hiányosságok kezelésére irányulóan 2014 júliusában elfogadott többéves stratégia világos menetrendet határoz meg a 2015-ben és 2016-ban meghozandó konkrét intézkedésekre vonatkozóan. Ezt a stratégiát végre is kell hajtani.

               (18)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (19)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Bulgária konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét
                  8
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (20)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Bulgária nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. és 5. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Bulgária 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2015-ben kerülje el az államháztartás strukturális egyenlegének romlását, 2016-ban pedig hajtson végre a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítást. Átfogó kockázatelemzés és a korábbi intézkedések értékelése alapján hozzon határozott intézkedéseket az adóbeszedés javítása és az árnyékgazdaság kezelése érdekében. Javítsa az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát, és ennek érdekében többek között vizsgálja felül az egészségügyi ellátások árazását, továbbá erősítse meg a járóbeteg-ellátás és az alapellátás szerepét.

               2.Szoros együttműködésben az európai szervezetekkel 2015 decemberéig a bankrendszer egészére kiterjedően végezze el az eszközök minőségének független felülvizsgálatát, és alulról felfelé haladóan végezzen stressztesztelést a bankszektorban. Világítsa át a nyugdíjalapok és a biztosítási ágazat portfólióit. Vizsgálja felül és erősítse meg a bankszektor és a pénzügyi ágazat nem banki részének felügyeletét, és ennek jegyében erősítse meg a bankszanálás és a betétgarancia kereteit. Javítsa a pénzügyi közvetítők vállalatirányítását, többek között kezelje a koncentrációs kockázatot és a kapcsolt felek között fennálló kitettségeket.

               3.Dolgozzon ki integrált megközelítést a munkaerőpiac perifériáján lévő csoportokra, mindenekelőtt az idősebb munkavállalókra és a nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalokra vonatkozóan. A szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatok alapján, a szegénységben élő munkavállalókra, a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatások figyelembevételével dolgozza ki a minimálbér és a minimum társadalombiztosítási járulék megállapításának átlátható mechanizmusát.

               4.Újítsa meg az iskolai oktatásról szóló törvényt, és az iskolai oktatás korai szakaszában jó színvonalú létesítményekhez való hozzáférés javítása révén fokozza a hátrányos helyzetű és különösen a roma gyerekek részvételét az oktatásban.

               5.A beruházási környezet javítása céljából a nemzetközileg bevált módszerek és tapasztalatok alapján dolgozza ki a fizetésképtelenség jogi keretének átfogó reformját, különös tekintettel a követelések fizetésképtelenséget megelőző és a bíróságon kívüli rendezésének mechanizmusaira.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 22.

                     (8)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.