title: A Bizottság (EU) 2017/761 ajánlása (2017. április 26.) a szociális jogok európai pilléréről

text:
               29.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 113/56

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/761 AJÁNLÁSA
   (2017. április 26.)
   a szociális jogok európai pilléréről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében az Unió célja többek között népei jólétének előmozdítása, valamint Európa fenntartható fejlődése érdekében a teljes foglalkoztatottságot és a társadalmi haladást célul kitűző, magas versenyképességű szociális piacgazdaságon alapuló munka. Az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a generációk közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelemét.

               (2)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikke értelmében politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.

               (3)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke kimondja, hogy az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai Szociális Chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi Közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás elősegítése, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.

               (4)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 152. cikke kimondja, hogy az Unió az egyes nemzeti rendszerek különbözőségeinek figyelembevételével elismeri és támogatja a szociális partnerek uniós szintű szerepvállalását; önállóságuk tiszteletben tartása mellett elősegíti a szociális partnerek közötti párbeszédet.

               (5)

               Az Európai Unió Alapjogi Chartája, amelyet először az Európai Tanács 2000. december 7-i nizzai ülésén hirdettek ki, számos olyan alapvető elvet védelmez és támogat, amelyek elengedhetetlenek az európai szociális modellhez. A Charta rendelkezéseinek címzettjei az Unió intézményei, szervei és hivatalai, amelyeknek kellően figyelembe kell venniük a szubszidiaritás elvét, valamint a tagállamok annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre.

               (6)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseket tartalmaz többek között a munkavállalók szabad mozgására (45–48. cikk), a letelepedési jogra (49–55. cikk), a szociálpolitikára (151–161. cikk), a szociális partnerek közötti párbeszéd előmozdítására (154. cikk), egyebek között az uniós szinten megkötött megállapodásokra (155. cikk), a férfiak és nők egyenlő munkáért történő egyenlő díjazására (157. cikk), a minőségi oktatás és szakképzés fejlesztéséhez való hozzájárulásra (165. és 166. cikk), az egészségügy terén a nemzeti politikákat kiegészítő uniós fellépésre (168. cikk), a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra (174–178. cikk), a gazdaságpolitikákra vonatkozó átfogó iránymutatások kidolgozására és azok végrehajtásának felügyeletére (121. cikk), foglalkoztatási iránymutatások kidolgozására és azok végrehajtásának felügyeletére (148. cikk), valamint általánosabban a jogszabályok közelítésére (114–117. cikk) vonatkozóan.

               (7)

               Az Európai Parlament a szociális jogok olyan szilárd európai pillérének létrehozására szólított fel, amelynek meg kell erősítenie a szociális jogokat, és pozitív hatást kell gyakorolnia az emberek életére rövid és középtávon, valamint lehetővé kell tennie az európai integráció támogatását a 21. században (1). Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a gazdasági és társadalmi bizonytalanság kérdését prioritásként kell kezelni, és mindenki számára ígéretes jövőképet kell teremteni, meg kell őrizni életformánkat, és jobb lehetőségeket kell biztosítani a fiatalok számára (2). 27 tagállam vezetői és az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság a római programban elkötelezték magukat a szociális Európa kialakítása mellett. E kötelezettségvállalás a fenntartható fejlődés, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés, a kohézió és a konvergencia előmozdításának alapjain nyugszik, megőrizve ugyanakkor a belső piac integritását (3). A szociális partnerek elkötelezték magukat amellett, hogy továbbra is hozzájárulnak a munkavállalók és a vállalkozások szempontjából eredményesen működő Európa megteremtéséhez (4).

               (8)

               Az európai egységes piac megvalósítását az elmúlt évtizedekben olyan szilárd szociális vívmányok kidolgozása kísérte, amelyek előrelépést jelentenek a mozgás szabadsága, az élet- és munkakörülmények, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a szociális védelem, valamint az oktatás és képzés terén. Az euro bevezetése stabil közös valutát biztosított az Unió számára, amelyet 19 tagállam 340 millió polgára használ, és amely segíti mindennapi életüket és védi őket a pénzügyi instabilitás ellen. Az Unió jelentős mértékben bővült is, ami javította a gazdasági lehetőségeket, és elősegítette a társadalmi fejlődést az egész kontinensen.

               (9)

               A munkaerőpiacon és a társadalomban gyors fejlődés megy végbe, a globalizációból, a digitális forradalomból, az új munkavégzési módokból, valamint a szociális és demográfiai változásokból eredő új lehetőségekkel és új kihívásokkal. A jelentős egyenlőtlenségek, a tartós munkanélküliség, a fiatalok munkanélkülisége vagy a nemzedékek közötti szolidaritással kapcsolatos kihívások, bár különböző mértékben, de szinte minden tagállamban jelen vannak.

               (10)

               Európa a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésére irányuló egyértelmű szándékáról tett tanúbizonyságot, és a határozott fellépés eredményeként az uniós gazdaság mára stabilabb, a foglalkoztatás szintje soha nem látott mértékű, a munkanélküliség pedig folyamatosan csökken. A válság társadalmi következményei azonban – a fiatalok munkanélküliségétől és a tartós munkanélküliségtől a szegénység kockázatáig – mélyrehatóak, és ezek kezelése továbbra is sürgős prioritás marad.

               (11)

               Az Európa előtt álló foglalkoztatási és szociális kihívások nagy része a viszonylag szerény növekedés eredménye, ami a foglalkoztatásban való részvétel és a termelékenység kiaknázatlan lehetőségeiben gyökerezik. A gazdasági és társadalmi fejlődés szorosan összefügg, és a szociális jogok európai pillére létrehozásának azon erőfeszítéseket kell támogatnia, amelyek egy inkluzívabb és fenntarthatóbb, Európa versenyképességének javítása, valamint a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése révén elérhető foglalkoztatási modell kialakítását célozzák.

               (12)

               A szociális jogok európai pillérének célja, hogy iránymutatást nyújtson a hatékony foglalkoztatási és szociális eredmények eléréséhez, a közvetlenül az emberek alapvető szükségleteinek kielégítésével, valamint a szociális jogok törvénybe iktatásával és végrehajtásával kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli problémák megoldása terén.

               (13)

               A rugalmasság fokozása és a gazdasági és monetáris unió elmélyítése érdekében különösen fontos a foglalkoztatás és a szociális teljesítmény előtérbe helyezése. Ezért a szociális jogok európai pillére elsősorban az euróövezet számára jött létre, de minden olyan tagállamra alkalmazható, amely részt kíván venni benne.

               (14)

               A szociális jogok európai pillére a XXI. századi Európa méltányosan és jól működő munkaerőpiacának és jóléti rendszereinek alapelveit és jogait foglalja magában. Megerősíti az uniós vívmányokban már szereplő jogok egy részét. Olyan új elveket határoz meg, amelyek a társadalmi, technológiai és gazdasági fejleményekből eredő kihívásokkal foglalkoznak.

               (15)

               A szociális jogok európai pillérében rögzített elvek az uniós polgárokra és az Unióban jogszerűen tartózkodó nem uniós állampolgárokra vonatkoznak. Amennyiben egy alapelv a munkavállalókra vonatkozik, az minden alkalmazottat érint, függetlenül azok foglalkoztatási jogállásától, a foglalkoztatás módjától és időtartamától.

               (16)

               A szociális jogok európai pillére nem akadályozhatja meg a tagállamokat vagy szociális partnereiket abban, hogy ambiciózusabb szociális normákat állapítsanak meg. A szociális jogok európai pillérében semmi nem értelmezhető úgy, hogy az az uniós jogban vagy a nemzetközi jogban, valamint az Unió vagy a tagállamok által aláírt nemzetközi megállapodásokban, köztük az 1961. október 18-án Torinóban aláírt európai szociális chartában, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet vonatkozó egyezményeiben és ajánlásaiban elismert jogokat és elveket – saját alkalmazási területükön – korlátozza vagy sérti.

               (17)

               A szociális jogok európai pillérének megvalósítása az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek részéről közös elkötelezettséget és felelősségvállalást kíván. A szociális jogok európai pillére által meghatározott elveket és jogokat mind uniós, mind tagállami szinten az adott hatáskörökön belül és a szubszidiaritás elvével összhangban kell végrehajtani.

               (18)

               Uniós szinten a szociális jogok európai pillére nem jár az Unió Szerződésekben meghatározott hatásköreinek kiterjesztésével: e hatáskörök korlátain belül kell végrehajtani.

               (19)

               Tagállami szinten a pillér tiszteletben tartja az európai népek kultúráinak és hagyományainak sokféleségét, valamint a tagállamok nemzeti identitását és központi, regionális és helyi közhatalmi szervezetét. A pillér létrehozása nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy szociális biztonsági rendszerük alapelveit meghatározzák, és nem érinthetik e rendszerek pénzügyi egyensúlyát.

               (20)

               A szociális párbeszéd központi szerepet tölt be a szociális jogok megerősítésében, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés fokozásában. A szociális partnerek minden szinten alapvető szerepet játszanak a szociális jogok európai pillérének megvalósításában, autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk tiszteletben tartása mellett.

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      A SZOCIÁLIS JOGOK EURÓPAI PILLÉRÉRŐL

   I. FEJEZET

      Esélyegyenlőség és munkavállalási jog

   1.   Oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás

   Mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz annak érdekében, hogy olyan készségeket tartson, illetve szerezzen meg, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz.
   2.   Nemek közötti egyenlőség

               a)

               A nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot és az esélyegyenlőséget valamennyi területen biztosítani kell, beleértve a munkaerőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatás és a szakmai előmenetel feltételeit.

               b)

               A nők és a férfiak egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazásra jogosultak.

         3.   Esélyegyenlőség

   A nemtől, faji vagy etnikai származástól, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, kortól vagy szexuális irányultságtól függetlenül mindenkinek joga van az egyenlő bánásmódhoz a foglalkoztatás, a szociális védelem és az oktatás terén, valamint a nyilvánosság számára elérhető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez. Az alulreprezentált csoportok egyenlő lehetőségeit támogatni kell.
   4.   A foglalkoztatás aktív támogatása

               a)

               Mindenkinek joga van ahhoz, hogy időben és személyre szabott segítséget kapjon munkavállalási vagy önfoglalkoztatási kilátásainak javításához. Ide tartozik az álláskereséshez, képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatás igénybevételének joga is. Mindenkit megillet a szociális védelemre és a képzésre való jogosultság a pályamódosítás során.

               b)

               A fiataloknak joguk van a folyamatos oktatáshoz, tanulószerződéses gyakorlati képzéshez, szakmai gyakorlathoz vagy méltányos állásajánlathoz a munkanélkülivé válásukat vagy az oktatásból való kilépésüket követő 4 hónapon belül.

               c)

               A munkanélkülieknek joguk van a személyre szabott, folyamatos és következetes támogatáshoz. A tartósan munkanélküli személyeknek legkésőbb a munkanélküliség 18. hónapjában joguk van egy személyre szabott, részletes értékeléshez.

         II. FEJEZET

      Tisztességes munkafeltételek

   5.   Biztonságos és rugalmas foglalkoztatás

               a)

               A munkaviszony jellegétől és időtartamától függetlenül a munkavállalóknak joguk van a tisztességes és egyenlő bánásmódhoz a munkafeltételek, a szociális védelem és a képzéshez való hozzáférés tekintetében. Támogatni kell a határozatlan időre szóló foglalkoztatási formákra való áttérést.

               b)

               A jogszabályokkal és a kollektív szerződésekkel összhangban biztosítani kell a munkaadók számára a szükséges rugalmasságot ahhoz, hogy gyorsan alkalmazkodni tudjanak a gazdasági környezet változásaihoz.

               c)

               Támogatni kell a munka innovatív formáit, amelyek minőségi munkakörülményeket biztosítanak. Ösztönözni kell a vállalkozói tevékenységet és az önfoglalkoztatást. Meg kell könnyíteni a foglalkozási mobilitást.

               d)

               Meg kell előzni a bizonytalan munkakörülményekhez vezető munkaviszonyokat, többek között az atipikus szerződésekkel való visszaélés tilalma révén. Minden próbaidőnek észszerű időtartamra kell szólnia.

         6.   Bérek

               a)

               A munkavállalóknak joguk van a tisztességes megélhetést biztosító, méltányos bérekhez.

               b)

               Megfelelő minimálbéreket kell meghatározni, amelyek a nemzeti gazdasági és szociális feltételek mellett biztosítják a munkavállaló és családja szükségleteinek kielégítését, biztosítva mindamellett a foglalkoztatáshoz való hozzáférést és a munkakeresés ösztönzését. Meg kell akadályozni, hogy a munkavállalók szegénységben éljenek.

               c)

               A béreket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően átlátható és kiszámítható módon kell megállapítani, tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját.

         7.   Tájékoztatás a munkaviszony feltételeiről és védelem elbocsátás esetén

               a)

               A munkavállalóknak joguk van a munkaviszony megkezdésekor írásban tájékoztatást kapni a munkaviszonyból eredő jogaikról és kötelezettségeikről, beleértve a próbaidő alatti időszakot is.

               b)

               Az elbocsátást megelőzően a munkavállalókat tájékoztatni kell az indokokról, és észszerű felmondási időt kell biztosítani számukra. A munkavállalóknak joguk van a hatékony és pártatlan vitarendezéshez, valamint indokolatlan elbocsátás esetén a jogorvoslathoz, ideértve a megfelelő kártérítést is.

         8.   Szociális párbeszéd és munkavállalói részvétel

               a)

               A nemzeti gyakorlatoknak megfelelően konzultálni kell a szociális partnerekkel a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák kialakításáról és végrehajtásáról. Arra kell őket ösztönözni, hogy – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk tiszteletben tartása mellett – az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek. A szociális partnerek közötti megállapodásokat adott esetben az Unió és tagállamai szintjén kell végrehajtani.

               b)

               A munkavállalóknak vagy képviselőiknek joguk van arra, hogy kellő időben tájékoztatást kapjanak és konzultáljanak velük az őket érintő kérdésekben, különösen a vállalkozások átruházásával, szerkezetátalakításával és egyesülésével, valamint a csoportos létszámcsökkentéssel kapcsolatban.

               c)

               Támogatni kell a szociális partnereknek a szociális párbeszéd előmozdítására irányuló kapacitásnövelését.

         9.   A munka és a magánélet közötti egyensúly

   A szülőknek és a gondozási feladatokat ellátó személyeknek joguk van a megfelelő szabadsághoz, a rugalmas munkavégzéshez és a gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez. Gondozási feladataik ellátása érdekében a nőknek és férfiaknak egyenlő hozzáféréssel kell rendelkezniük a külön szabadsághoz, és ösztönözni kell őket arra, hogy azt kiegyensúlyozott módon vegyék igénybe.
   10.   Egészséges, biztonságos és megfelelően kialakított munkakörnyezet

               a)

               A munkavállalóknak joguk van a magas szintű munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz.

               b)

               A munkavállalóknak joguk van a szakmai szükségleteikhez igazított munkakörnyezethez, amely lehetővé teszi a munkaerőpiacon való részvételük meghosszabbítását.

               c)

               A munkavállalóknak joguk van személyes adataik védelméhez a munkaviszony keretében.

         III. FEJEZET

      Szociális védelem és társadalmi befogadás

   11.   Gyermekgondozás és a gyermekek támogatása

               a)

               A gyermekeknek joguk van a megfizethető, jó minőségű kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz.

               b)

               A gyermekeknek joguk van a szegénység elleni védelemhez. A hátrányos helyzetű gyermekeknek joguk van konkrét intézkedésekben részesülni az esélyegyenlőség javítása érdekében.

         12.   Szociális védelem

   A munkaviszonyuk jellegétől és időtartamától függetlenül a munkavállalók, és hasonló feltételek mellett az önálló vállalkozók is jogosultak a megfelelő szociális védelemre.
   13.   Munkanélküli-járadék

   A munkanélkülieknek joguk van ahhoz, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatoktól a munkaerőpiacra történő (újbóli) beilleszkedéshez megfelelő aktivizálási támogatásban, valamint észszerű időtartamra szóló álláskeresési járadékokban részesüljenek, az általuk befizetett járulékokkal arányos mértékben és a nemzeti támogathatósági szabályokkal összhangban. Ezek a támogatások nem jelenthetnek visszatartó erőt a foglalkoztatásba való gyors visszatérés tekintetében.
   14.   Minimumjövedelem

   Mindenkinek, aki nem rendelkezik elegendő forrással, joga van a megfelelő minimumjövedelmet garantáló juttatásokhoz, amely az élet minden szakaszában biztosítja a méltósággal élhető életet, valamint a termékekhez és szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférést. Azon személyek esetében, akik képesek munkát vállalni, a minimumjövedelem-juttatásokat össze kell kapcsolni a munkaerőpiacra történő (újbóli) beilleszkedést ösztönző intézkedésekkel.
   15.   Időskori jövedelem és öregségi nyugdíjak

               a)

               A nyugdíjba vonult munkavállalók és önálló vállalkozók az általuk befizetett járulékokkal arányos, megfelelő jövedelmet biztosító nyugdíjra jogosultak. A nők és a férfiak számára egyenlő esélyeket kell biztosítani a nyugdíjjogosultság megszerzéséhez.

               b)

               Idős korban mindenkinek joga van a méltósággal élhető élethez szükséges erőforrásokhoz.

         16.   Egészségügyi ellátás

   Mindenkinek joga van ahhoz, hogy kellő időben megfizethető megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz jusson.
   17.   A fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadása

   A fogyatékossággal élő személyeknek joguk van olyan jövedelemtámogatásra, amely számukra méltósággal élhető életet, a munkaerőpiacon és a társadalomban való részvételüket lehetővé tevő szolgáltatásokat, valamint a szükségleteikhez igazított munkakörnyezetet biztosít.
   18.   Tartós ápolás-gondozás

   Mindenkinek joga van a megfizethető, hosszú távú, minőségi ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz, különösen az otthoni ápoláshoz és a közösségi alapú szolgáltatásokhoz.
   19.   Lakhatás és segítségnyújtás a hajléktalanok számára

               a)

               A rászorulók számára hozzáférést kell biztosítani a jó minőségű szociális lakásokhoz vagy lakhatási támogatáshoz.

               b)

               A kiszolgáltatott személyeknek joguk van a kényszer-kilakoltatással szembeni megfelelő segítségnyújtáshoz és védelemhez.

               c)

               A hajléktalanok számára megfelelő menedékhelyet és szolgáltatásokat kell biztosítani társadalmi befogadásuk előmozdítása érdekében.

         20.   Az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés

   Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között a vízellátáshoz, a szennyvízelvezetéshez, a közlekedéshez, a pénzügyi szolgáltatásokhoz és a digitális távközléshez. Az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférés támogatásának a rászorulók számára hozzáférhetőnek kell lennie.

      Kelt Brüsszelben, 2017. április 26-án.

            a Bizottság részéről

         Marianne THYSSEN

            a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Parlament 2017. január 19-i állásfoglalása a szociális jogok európai pilléréről (2016/2095 (INI)).

      (2)  A 2016. szeptember 16-i Pozsonyi Nyilatkozat.

      (3)  A 2017. március 25-i Római Nyilatkozat.

      (4)  A szociális partnerek március 24-i együttes nyilatkozata.


title: A Bizottság (EU) 2015/914 ajánlása (2015. június 8.) az európai letelepítési programról

text:
               13.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/32

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/914 AJÁNLÁSA
   (2015. június 8.)
   az európai letelepítési programról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkének negyedik mondatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2015. április 23-i rendkívüli ülése emlékeztetett a földközi-tengeri térségben uralkodó helyzet súlyosságára, és kifejezte eltökéltségét a tekintetben, hogy az Unió a rendelkezésére álló valamennyi eszközt igénybe fogja venni az újabb tengeri halálesetek megakadályozása, valamint a humanitárius szükséghelyzetet előidéző okok felszámolása érdekében. Az Európai Tanács továbbá elkötelezte magát az első önkéntes, uniós szintű kísérleti áttelepítési projekt létrehozása mellett, amelyben a védelemre jogosultak vehetnek részt (1).

               (2)

               2015. április 29-i állásfoglalásában az Európai Parlament kérte a tagállamokat, hogy tegyenek több hozzájárulást a meglévő áttelepítési programokhoz, és hangsúlyozta az EU menekültügyi rendszeréhez való biztonságos és törvényes hozzáférés biztosításának szükségességét (2).

               (3)

               Pillanatnyilag jelentős egyenlőtlenségek állnak fenn az egyes tagállamoknak a személyek letelepítése melletti elkötelezettsége között. Csak tizenöt tagállam és három társult állam rendelkezik letelepítési programmal (egy további tagállam pedig bejelentette letelepítési programjának elindítását), három tagállam és egy társult állam végzett letelepítést eseti alapon, míg a többi tagállam egyáltalán nem végez letelepítést.

               (4)

               2014-ben az eddigi legmagasabb volt az Unióban a menedékkérők száma (626 000), miközben 6 380 nemzetközi védelemre szoruló, harmadik országbeli állampolgárt telepítettek le az Unióban (3). A menekültek, menedékkérők és belső menekültek száma 2013-ban – a II. világháború óta első alkalommal – világszinten meghaladta az 50 milliót (4).

               (5)

               A Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. október 10-i következtetései elismerték, hogy „[…] [f]igyelembe véve a migrációs áramlások által érintett tagállamok erőfeszítéseit, [a letelepítéshez] valamennyi tagállamnak méltányos és kiegyensúlyozott módon kell hozzájárulnia.” (5)

               (6)

               2015. május 13-án a Bizottság átfogó európai migrációs stratégiát (6) mutatott be; ez egyebek mellett egy sor azonnali intézkedést meghatároz az egész földközi-tengeri térségben fennálló, emberileg tragikus helyzet kezelése érdekében.

               (7)

               Annak érdekében, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő, védelemre szoruló személyek ne kerüljenek embercsempész- és emberkereskedő-bűnszövetkezetek kezére, a stratégia felszólítja az Európai Uniót letelepítési erőfeszítéseinek fokozására. Ennek megfelelően a Bizottság ebben az ajánlásban egy uniós szintű letelepítési programra tesz javaslatot, amely egy elosztási kulcs alapján 20 000 helyet ajánl fel.

               (8)

               Amennyiben a társult államok a részvétel mellett döntenek, úgy az elosztási kulcs, valamint az egyes tagállamok és a részt vevő társult államok által letelepítendő személyek száma megfelelően módosulna.

               (9)

               Figyelemmel az Áthelyezési és Letelepítési Fórum 2014. november 25-i tematikus találkozója során folytatott korábbi egyeztetésekre, az elosztási kulcsnak a következőkön indokolt alapulnia: a) a lakosság létszáma (40 % súlyozás), b) a teljes GDP (40 % súlyozás), c) a spontán menedékkérelmek átlagos száma és az egymillió lakosra jutó letelepített menekültek száma a 2010–2014 közötti időszakban (10 % súlyozás), valamint d) a munkanélküliségi ráta (10 % súlyozás).

               (10)

               E program tagállamok általi végrehajtásának kétéves időszaka alatt összesen 20 000 személy befogadása indokolt az Unióba. E személyek befogadásának felelőssége kizárólag a részt vevő államokat terhelheti, a vonatkozó uniós és nemzetközi szabályokkal összhangban. Ez megfelel a ENSZ Menekültügyi Főbiztosa (UNHCR) felhívásának, aki szorgalmazta, hogy az európai országok fokozzák a menekültek – fenntartható letelepítési programok alapján történő – fogadására vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, támogatva ezzel a Nemzetközi Migrációs Szervezet, valamint öt nem kormányzati szervezet irányításával zajló kampányt.

               (11)

               A prioritást élvező régiók meghatározásakor figyelembe kell venni az egyes régiók szomszédságában uralkodó helyzetet és a jelenlegi migrációs áramlásokat, így különösen a Közel-Keleten, Észak-Afrikában és Afrika szarvában működő regionális fejlesztési és védelmi programokkal fennálló kapcsolatot.

               (12)

               Igénybe kell venni az UNHCR, valamint a többi érintett szerv – köztük az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – tapasztalatait és szakértelmét, hogy segítséget nyújtsanak a letelepítési program végrehajtásában.

               (13)

               Intézkedéseket kell hozni a letelepített személyek – letelepítés helye szerinti államból más tagállamokba, illetve részt vevő társult államokba irányuló – másodlagos mozgásának megakadályozása érdekében.

               (14)

               A program működéséhez való hozzájárulásként a Bizottság 2015-ben és 2016-ban az uniós áttelepítési program keretében további 50 millió EUR rendelkezésre bocsátását irányozza elő, az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 17. cikke szerint. A pénzügyi ösztönzők felhasználásának optimalizálása érdekében a Bizottság – az 516/2014/EU rendelet 17. cikkének (4) és (10) bekezdésével összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján ki fogja igazítani az átalányösszegeket és a programban előírt áttelepítési prioritásokat. Amennyiben a társult államok a letelepítési programban történő részvétel mellett döntenek, kötelezettségvállalásaik fejében nem részesülhetnének az 516/2014/EU rendelet szerinti átalányösszegekben.

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      EURÓPAI LETELEPÍTÉSI PROGRAM

               1.

               A Bizottság ajánlja, hogy a tagállamok telepítsenek le 20 000 nemzetközi védelemre szoruló személyt az ezen ajánlásban meghatározott feltételek és elosztási kulcs alapján.

      FOGALOMMEGHATÁROZÁS ÉS A LETELEPÍTÉSI PROGRAM ALKALMAZÁSI KÖRE

               2.

               „Letelepítés”: az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, a lakóhelyüket egyénileg elhagyni kényszerült személyek átszállítása valamely harmadik országból egy uniós tagállamba, amelyre az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosának kérelmére és a letelepítés helye szerinti ország beleegyezésével kerül sor, azzal a céllal, hogy ott az érintett személyt a visszaküldéssel szemben védelemben részesítsék, befogadják, és tartózkodási jogot, valamint a nemzetközi védelemben részesülő személyeket megillető jogokhoz hasonló minden más jogot biztosítsanak a számára.

               3.

               Az európai letelepítési programnak valamennyi tagállamra ki kell terjednie.

      A LETELEPÍTÉSI PROGRAM TARTALMA

               4.

               A program keretében 20 000 letelepítendő személy számára biztosítandó letelepítési helyre vonatkozó, egységes európai felajánlást kell tenni. A programnak az ajánlás elfogadásától számított két évig kell fennállnia.

               5.

               Az összes vállalt letelepítési helyet a mellékletben szereplő elosztási kulcs szerint kell a tagállamok között megosztani. Amennyiben társult államok a programban való részvétel mellett döntenek, az elosztási kulcsot megfelelően ki kell igazítani.

               6.

               A letelepítés szempontjából prioritást élvező régiók közé kell tartoznia Észak-Afrikának, a Közel-Keletnek és Afrika szarvának, különös hangsúlyt helyezve azokra az országokra, ahol a regionális fejlesztési és védelmi programokat végrehajtják.

               7.

               A tagállamoknak és a részt vevő társult államoknak kell felelősnek maradniuk a megfelelő orvosi és biztonsági ellenőrzéseket követően meghozott egyedi befogadási határozatokért, míg az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosának kell felelősnek lennie a prioritást élvező régiókban letelepítésre váró személyekkel kapcsolatos értékelés elvégzéséért, valamint a letelepítésre vonatkozó javaslatoknak a tagállamokhoz, valamint a részt vevő társult államokhoz történő benyújtásáért.

               8.

               Amikor egy letelepített személyt egy tagállam vagy egy részt vevő társult állam területére befogadnak, ennek az államnak kell – az ujjnyomatvételre is kiterjedően – gyorsan lefolytatnia a nemzetközi védelemmel kapcsolatos hivatalos eljárást, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal, különösen a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8), a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9), a 2005/85/EK tanácsi irányelvvel (10), a 2003/9/EK tanácsi irányelvvel (11), valamint 2015. július 20-tól a 2013/32/EU (12) és a 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13).

               9.

               Ha ezen eljárást követően egy tagállam egy letelepített személyt nemzetközi védelemben részesít vagy a részére nemzeti védelmi jogállást biztosít, e személy számára a letelepítő tagállamban garantálni kell a 2011/95/EU irányelv által a nemzetközi védelemben részesülő személyeknek biztosított jogokat, vagy a nemzeti jog által biztosított hasonló jogokat. Ezzel összefüggésben az Unión belüli szabad mozgásra ugyanazon feltételeknek és korlátozásoknak kell vonatkozniuk, mint amelyek a tagállamokban jogszerűen tartózkodó, egyéb harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandók. Részt vevő társult államok esetében a megfelelő nemzeti jogszabályokat kell alkalmazni.

               10.

               A letelepítésre várókat a tagállamok vagy a részt vevő társult államok területére történő befogadásuk előtt tájékoztatni kell a letelepítési program, valamint a vonatkozó uniós és nemzeti menekültügyi jogszabályok alapján fennálló jogaikról és kötelezettségeikről, így különösen az Unión és/vagy a részt vevő társult államokon belüli továbbutazás következményeiről, valamint arról, hogy a nemzetközi védelemhez vagy a nemzeti védelmi jogálláshoz kapcsolódó jogok csak a letelepítés helye szerinti államban illetik meg őket.

               11.

               Azokat a letelepített személyeket, akik – akár a nemzetközi védelemmel kapcsolatos hivatalos eljárás befejezése előtt, akár a nemzetközi védelem megadása után – engedély nélkül belépnek a letelepítés helye szerinti államtól eltérő tagállam vagy részt vevő társult állam területére, vissza kell küldeni a letelepítés helye szerinti államba, az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendeletében (14) és 2008/115/EK irányelvében meghatározott szabályok szerint (15).

               12.

               Biztosítani kell az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal gyakorlati részvételét a program végrehajtásában, elsősorban annak érdekében, hogy különleges támogatást nyújtson a tagállamoknak és a részt vevő társult államoknak, különösen azoknak, amelyeknek nincs korábbi tapasztalata a letelepítés terén. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak figyelemmel kell kísérnie a program megvalósítását, és arról rendszeresen jelentést kell tennie.

               13.

               A tagállamok számára biztosítani kell az arra vonatkozó jogot, hogy a területükön letelepített személyek számának arányában pénzügyi forrásokhoz jussanak, az 516/2014/EU rendelet 17. cikkében meghatározott, az (EU) 2015/xxx bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (16) által kiigazított átalányösszegeknek megfelelően.

      CÍMZETTEK

               14.

               Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2015. június 8-án.

            a Bizottság részéről

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Tanács 2015. április 23-i nyilatkozata 3. pontjának q) alpontja, EUCO 18/15.

      (2)  Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalásának 8. és 10. pontja, 2015/2660(RSP).

      (3)
   Forrás: Eurostat.

      (4)
   Forrás: Global Trend 2013 Report, UNHCR.

      (5)  A Tanács „Fellépés a migrációs áramlások jobb kezelése érdekében” című, a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. október 10-i ülésén elfogadott következtetései.

      (6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai migrációs stratégia (2015. május 13., COM(2015) 240 final).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 516/2014/EU rendelete a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 603/2013/EU rendelete a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 2011/95/EU irányelve a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

      (10)  A Tanács 2005. december 1-jei 2005/85/EK irányelve a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól (HL L 326., 2005.12.13., 13. o.).

      (11)  A Tanács 2003. január 27-i 2003/9/EK irányelve a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról (HL L 31., 2003.2.6., 18. o.).

      (12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/32/EU irányelve a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

      (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/33/EU irányelve a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

      (14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 604/2013/EU rendelete egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

      (15)  A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.) 6. cikkének (2) bekezdése.

      (16)  Még nem nyújtották be.

      MELLÉKLET

                  Tagállam

                  Kulcs
                  %

                  Letelepítési helyek száma

                  Ausztria

                  2,22

                  444

                  Belgium

                  2,45

                  490

                  Bulgária

                  1,08

                  216

                  Ciprus

                  0,34

                  69

                  Cseh Köztársaság

                  2,63

                  525

                  Dánia

                  1,73

                  345

                  Egyesült Királyság

                  11,54

                  2 309

                  Észtország

                  1,63

                  326

                  Finnország

                  1,46

                  293

                  Franciaország

                  11,87

                  2 375

                  Görögország

                  1,61

                  323

                  Hollandia

                  3,66

                  732

                  Horvátország

                  1,58

                  315

                  Írország

                  1,36

                  272

                  Lengyelország

                  4,81

                  962

                  Lettország

                  1,10

                  220

                  Litvánia

                  1,03

                  207

                  Luxemburg

                  0,74

                  147

                  Magyarország

                  1,53

                  307

                  Málta

                  0,60

                  121

                  Németország

                  15,43

                  3 086

                  Olaszország

                  9,94

                  1 989

                  Portugália

                  3,52

                  704

                  Románia

                  3,29

                  657

                  Spanyolország

                  7,75

                  1 549

                  Svédország

                  2,46

                  491

                  Szlovákia

                  1,60

                  319

                  Szlovénia

                  1,03

                  207

            A kulcs a következő szempontokon alapul (1)
          (2):

                  a)

                  a lakosság létszáma (2014-es adatok, 40 % súlyozás). Ez tükrözi, hogy az adott tagállam milyen számú menekült fogadására képes;

                  b)

                  a teljes GDP (2013-as adatok, 40 % súlyozás). Ebből következtetni lehet az ország abszolút jólétére, így arra is, hogy egy gazdaság milyen mértékben képes menekültek fogadására és integrálására;

                  c)

                  a spontán menedékkérelmek átlagos száma és az 1 millió lakosra jutó letelepített menekültek száma a 2010–2014 közötti időszakban (10 % súlyozás). Ez tükrözi az adott tagállam közelmúltbeli erőfeszítéseit;

                  d)

                  munkanélküliségi ráta (2014-es adatok, 10 % súlyozás). Ez a menekültek integrálásával kapcsolatos kapacitást tükrözi.

         (1)  A számítások az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatokon alapulnak (a konzultáció időpontja: 2015. április 8.).

         (2)  A százalékszámítás öt tizedesjegyig történt, majd a kapott értéket két tizedesjegyig felfelé vagy lefelé kerekítették a táblázatban való bemutatás céljából; a letelepítendő személyek számát az öt tizedesjegyet tartalmazó teljes érték alapján határozták meg.


Avis juridique important

|

52004SC0825

Ajánlás a tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Lengyelország konvergencia-programjáról (2004-2007)  /* SEC/2004/0825 végleges */

Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Lengyelország konvergencia-programjáról (2004-2007)(a Bizottság előterjesztése)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉSA költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet [1] kimondja, hogy a kívülálló tagállamoknak, akik nem vezették be a közös valutát, a Szerződés 99. cikkének értelmében a többoldalú felügyelet céljából rendszeres időközönként konvergencia-programokat kell a Tanácshoz és a Bizottsághoz benyújtaniuk.[1]  HL L 209. szám, 1997.08.02. Valamennyi, a szövegben említett dokumentum a következő internetes címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.E rendelet 9. cikkének megfelelően a Tanácsnak a Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság (a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) értékelése alapján minden egyes konvergencia-programot meg kell vizsgálnia. A Tanácsnak, a programok megvizsgálása után, a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően azokat véleményeznie kell. A rendelet értelmében a tagállamoknak évente kell benyújtaniuk konvergencia-programjuk naprakésszé tett változatát, amelyet a Tanács ugyanezen eljárásoknak megfelelően szintén megvizsgálhat.Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tíz ország eltéréssel rendelkezik, így a közös valutát még nem vezette be. Az új tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy konvergencia-programjukat 2004. május 15-éig, annak első naprakésszé tett változatát pedig 2004 végéig benyújtják.Lengyelország a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját 2004. május 17-én nyújtotta be. A 2004-es tavaszi előrejelzés eredményeit figyelembe véve, és tekintettel a magatartási kódexre [2], valamint a Bizottság 2002. november 27-i, a költségvetési politikák szorosabb összehangolásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményében megállapított elvekre [3] a Bizottság szolgálatai elvégezték e program technikai értékelését. Az értékelés eredményei a következők:[2]  A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye, az ECOFIN 2001. július 10-i megjegyzésével.[3]  COM(2002) 668 végleges, 2002.11.27.Lengyelország első, a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját 2004. május 17-én nyújtotta be. A program nem tesz említést arról, hogy a lengyel hatóságok mikorra tervezik az ERM II belépést, illetve az euró bevezetését.A program csak részben tesz eleget a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek, valamint az ESA95 szabványoknak [4]. Különösen az államháztartás bevételi és kiadási oldalának összetételére vonatkozó ESA95 adatok minősége hagy kívánnivalót maga után.[4]  Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának területén a program nem felel meg teljes mértékben az adatszolgáltatási követelményeknek; a magatartási kódex 1. melléklete 6. táblázatának kitöltéséhez szükséges információk nincsenek csoportosítva és hiányosak. Az 1. mellékletnek az államháztartás költségvetési folyamataira vonatkozó 2. táblázata téves besorolást mutat. Emellett az inflációról továbbra is a fogyasztói árindex (CPI) alapján adnak számot, míg az 1. melléklet 1. táblázatában a harmonizált fogyasztóiár-index (HICP) alapján megadott prognózisoknak kellene szerepelniük.Az államháztartási hiány 2003-ban elérte a GDP 4,1%-át, meghaladva a Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. A Bizottság 2004. május 12-én a Szerződés 104. cikke (3) bekezdésében említett jelentés elfogadásával a túlzott hiány esetén követendő eljárást kezdett Lengyelország ellen. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság a jelentést május 25-én véleményezte. A Tanács a két bizottsági ajánlás alapján várhatóan [2004. július 5-én] határoz arról, hogy Lengyelországban fennáll-e túlzott hiány, és megfogalmaz-e ajánlásokat Lengyelországnak a túlzott hiány megszüntetés érdekében. A hiányra vonatkozó adatokat felfelé kell kiigazítani, amennyiben az EUROSTAT a tőkefedezeti elven nyugvó nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló határozatának értelmében a nyílt nyugdíjalapokat a kormányzati szektorban nem lehet figyelembe venni.A programban bemutatott makrogazdasági pálya a GDP-növekedés fokozatos gyorsulását jósolja a 2003-as 3,7%-ról 2004-2005-re 5,0%-ra, majd 2006-2007-re 5,6%-ra. A nettó export az idén is erősíti a gazdasági növekedést, míg a belső kereslet várhatóan 2005-től veszi át ezt a szerepet. A 2005-ig szóló forgatókönyv alapvetően megegyezik a Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzésével. A legfrissebb információk pedig még a programban 2004-re prognosztizáltnál is nagyobb GDP-növekedést mutatnak. A program szélső éveiben a GDP-növekedés előirányzott gyorsulása a belső kereslet jelentős bővülését mutatja. Ezek a prognózisok talán optimista feltételezéseken alapulnak mind a beruházásokat, mind a magánfogyasztást tekintve. Mindazonáltal a költségvetési politikát övező bizonytalanságok eloszlatása - a Hausner-terv maradéktalan végrehajtásának köszönhetően - meghatározó jelentőséggel bírna a beruházások kétszámjegyű növekedési rátájának és a magánfogyasztás tervezett erőteljes növekedésének megvalósításában. A program a potenciális kibocsátás-növekedésre vonatkozó becsléseket is tartalmaz, és a program teljes időtartamára a potenciálist meghaladó tényleges GDP-növekedést prognosztizál.Az infláció (HICP - harmonizált fogyasztóiár-index) a 2000-es 10,1%-ról 2003-ra 0,7%-ra esett vissza. Az infláció csökkenése alapvetően a kézben tartott monetáris politikát tükrözte, a kibocsátási rés kiszélesedését, valamint az élelmiszer- és olajárak mérséklődését. Bár az infláció 2003 közepe óta erősödött, még mindig alacsony. A általános infláció közelmúltban megfigyelt növekedésének nagy része az olajárak emelkedésének és az élelmiszerár-csökkenés megtorpanásának következménye volt, jóllehet ez idáig a korlátozott árnyomás a kereslet oldaláról jelentkezett. A zloty tényleges reálárfolyama 2001 közepe óta határozottan leértékelődött. Ez a visszaesés nagyrészt a folyamatos dezinflációs pálya és a zloty euróval szembeni nominális leértékelésének következménye volt. A zloty és az eurózóna referenciakötvényeinek hozamkülönbözete 2001 és 2003 közepe között szűkült, 2003 második felében és 2004 első hónapjaiban azonban ismét kiszélesedett. Az ERM II belépés előtt nem terveznek változtatásokat a jelenlegi monetáris és árfolyam-intézkedésekben, azaz a lebegő árfolyam-rendszerrel kombinált direkt inflációscél-követési rendszerben.A program alapját képező költségvetési stratégia célja, hogy az államháztartás hiányát 2007-re a GDP 3%-a alá csökkentése, az adósságrátát pedig továbbra se engedje a GDP 60%-a fölé. Az államháztartás hiánya 2004-ben várhatóan növekedésnek indul, a 2003-as GDP 4,1%-áról 5,7%-ra, majd azt követően egyenletesen csökkenő tendenciát követ. 2005-re, 2006-ra és 2007-re az általános hiány mértékét 4,2%-ra, 3,3%-ra, illetve 1,5%-ra prognosztizálják. A program egy átfogó intézkedés-csomagot is tartalmaz (az ún. Hausner-tervet), amely - maradéktalan végrehajtása esetén - a 2005-2007-es időszakban a többletbevételek és megtakarítások kumulatív hatásaként a hiánynak a GDP 5,3%-át kitevő korrekcióját eredményezné (a szociális szférában a GDP 3,3%-a, a közigazgatásban és az állami tulajdonú vállalatoknál a GDP 2%-a). A deficitcélok elérése egyben függ a program teljes időtartamára előirányzott magas GDP-növekedéstől is. A 2003. augusztusi előcsatlakozási gazdasági programmal összehasonlítva a legnagyobb eltérést az államháztartás 2004-es, a GDP százalékában megállapított hiányának 0,7 százalékpontos felfelé korrigálása jelenti - a megerősített gazdasági fellendülés ellenére -, amit a program többek között az uniós csatlakozással járó kiadásoknak tulajdonít.Az optimista előrejelzések szerint az államháztartás hiánya a GDP százalékában 2004 és 2007 közötti több mint 4 százalékponttal csökken. A tervezett konszolidációs stratégia azonban számos kockázatnak van kitéve. A fent említett kedvezőtlen makrogazdasági folyamatok kockázat mellett a tervezett intézkedések késedelmet szenvedő, illetve hiányos végrehajtása is eltérő irányba viheti a folyamatot, tekintettel a bizonytalan politikai helyzetre. A tervezett korrekció nemcsak hogy a program utolsó éveire összpontosít, de a Hausner-tervben bejelentett intézkedésekkel is csak részben van összhangban. Különösen a választások célegyenesében a parlament által már megszavazott intézkedésekből származó megtakarításokat a hiány csökkentése helyett a fogyasztásra és néhány választási ígéret teljesítésére fordíthatják, annál is inkább, mivel a Hausner-terv szociális érzékenységét mi sem jellemzi jobban, minthogy a megtakarítások többségét a szociális területtől várja. A monetáris hatóságok ugyanakkor a laza költségvetési politikára egy óvatosabb politikával adhatnak választ, a stabil makrogazdasági környezet fenntartása érdekében a kamatszintet viszonylag magasan tartva. Középtávon a nagymértékű hiány és a magas reálkamat együttes hatása kedvezőtlenül befolyásolhatja a növekedést azáltal, hogy visszafogja a beruházásokat, és ellentétes irányba viszi a költségvetési célokat. Végül a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló Eurostat-határozat következményeként a hiány tervezett értékeit lehet, hogy a GDP 1,6 százalékpontjával felfelé kell kiigazítani.Az államadósság aránya a 2001-es GDP 36,7%-áról 2003-ban 45,4%-ra emelkedett. Az előrejelzések szerint az adósságráta 2006-ig tovább növekszik, 2006 végére elérve a GDP 52,7%-át, mielőtt 2007-ben a GDP 52,3%-ára mérséklődne. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése 2005-ig az adósságráta hasonlóan egyenletes növekedését mutatja. A nyílt nyugdíjalapok kivonása a kormányzati szektorból az adósságra vonatkozó adatok további, körülbelül 4,5 százalékpontos felfelé korrigálását eredményezné. Az adósságráta a program időtartama alatt azonban még e forgatókönyv szerint is a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt maradna. A tervezett lassulás, illetve az adósságráta növekedésének esetleges megfordulása a javuló elsődleges egyenleg és a nominális növekedés együttes hatását tükrözné, részben ellensúlyozva a pénzforgalmi alapú korrekciónak a nettó adósságot tartósan növelő hatását. Ez ugyanakkor a várt, jelentős privatizációs bevételektől is függ. A program feltevése szerint a privatizációs bevételek a 2004-től 2006-ig terjedő időszakban évente átlagosan a GDP mintegy 0,8%-át tennék ki, azaz a 2003-ban elért szint kétszeresét. Ez a feltételezés optimistának tűnik, figyelembe véve az elmúlt három év tapasztalatait, amikor is a tényleges privatizációs bevételek a tervezettnél jóval alacsonyabbak maradtak.A program ismerteti a Hausner-tervben a szociális kiadások visszafogására és a közkiadások kezelésének javítására kilátásba helyezett intézkedéseket. A javasolt reformok ambiciózusak, és - amennyiben azokat maradéktalanul végrehajtják - határozott lépést jelentenének Lengyelország költségvetési problémáinak megoldása felé. A programban felvázolt korrekciós pálya kritikus mértékben függ a tervezett szociális védelmi rendszer reformjának végrehajtásától. Jelentős megtakarítások különösen Lengyelország két legfontosabb szociális ellátó rendszerének átalakításától várhatók, a rokkantsági nyugdíjrendszer és a gazdálkodók külön társadalombiztosítási rendszerének reformjától. A szociális ellátások automatikus indexálási mechanizmusainak tervezett felülvizsgálata, illetve megszüntetése ugyancsak hozzájárulna a költségvetésre nehezedő terhek enyhítéséhez. A költségvetésre gyakorolt hatásuk mellett e reformok utat törnének a foglalkoztatáshoz kapcsolódó magas adók mérséklése felé, ami jelenleg a munkahelyteremtés egyik legfőbb akadálya, és a munkaerőpiaci részvételt is kedvezőtlenül befolyásolja.A népesség elöregedésének költségei Lengyelország költségvetésének egyensúlyi problémáihoz vezethetnek. Középtávon az elsődleges egyenleg megfelelő többletének biztosítása, valamint a nyugdíjrendszer hiányának mérséklését, illetve az állami vállalatok és az egészségügyi ellátó rendszer kötelezettségei átvállalásának korlátozását célzó intézkedések végrehajtása alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntartható alapokra kerüljön.Táblázat: A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása>TABELPOSITION>Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta csatolt ajánlását a Lengyelország konvergencia-programjáról szóló tanácsi véleményre, és azt a Tanácsnak megküldte.Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Lengyelország konvergencia-programjáról (2004-2007)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre [5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,[5]  HL L 209. szám, 1997.08.02., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:[2004. július 5-én] a Tanács megvizsgálta Lengyelország konvergencia-programját, amely a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szól. A program csak részben tesz eleget a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek, valamint az ESA95 szabványoknak.A program alapját képező költségvetési stratégia célja, hogy az államháztartás hiányát 2007-re a GDP 3%-a alá csökkentse (a következő köztes évi célértékkel: 2004-ben a GDP 5,7%-a, 2005-ben a GDP 4,2%-a, 2006-ban a GDP 3,3%-a, majd 2007-ben 1,5%-a), és az adósságrátát továbbra se engedje a GDP 60%-a fölé. Ezt a célt szolgálja a programban ismertetett átfogó intézkedés-csomag (az ún. Hausner-terv), amelyhez a kormány 2004 januárjában adta hozzájárulását, és amely - maradéktalan végrehajtása esetén - a 2005-2007-es időszakban a többletbevételek és megtakarítások kumulatív hatásaként a hiánynak a GDP 5,3%-át kitevő korrekcióját eredményezné (a szociális szférában a GDP 3,3%-a, a közigazgatásban és az állami tulajdonú vállalatoknál a GDP 2%-a). A deficitcél elérése ugyanakkor a program időtartamára előirányzott magas növekedéstől is függ.A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv inkább kedvező növekedési feltételezéseket mutat. Míg a 2004-re és 2005-re előirányzott 5,0%-os növekedés valószerűnek tűnik, és 2004-ben a prognosztizáltnál akár még magasabb is lehet, a program szerinti középtávú növekedési pálya - azaz a GDP-növekedés ütemének 5,6%-ra gyorsulása 2006-ban és 2007-ben - már optimistább feltételezéseket takar úgy a magánfogyasztás, mint a beruházás vonatkozásában. E tekintetben a Hausner-terv maradéktalan végrehajtása és a költségvetési pályát övező bizonytalanságok eloszlatása alapvető fontosságú a tervezett növekedési ütem eléréséhez. Az inflációsra vonatkozó prognózis összességében reálisnak tűnik.A program előrejelzései szerint a hiányt 2007-re kellene a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alá csökkenteni. A programban szereplő célok megvalósítását több kockázati tényező is veszélyezteti. A kedvezőtlen makrogazdasági folyamatok már említett kockázata mellett hiányosak a tervezett intézkedésekkel kapcsolatos információk, és végrehajtásukat is bizonytalanság övezi, mivel a tervezett korrekció erőteljesen az időszak végére összpontosít, és csak részben áll összhangban a Hausner-tervben bejelentett kiigazításokkal. Végezetül a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló Eurostat-határozat következményeként a GDP arányában kifejezett hiány tervezett értékeit lehet, hogy 1,6 százalékponttal felfelé kell kiigazítani. Következésképpen a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem biztos, hogy elegendő ahhoz, hogy a program időtartama alatt a hiányt a GDP 3%-a alá csökkentse.A program szerint a 2004-2007-es időszakban az adósságráta a GDP arányában várhatóan 7 százalékponttal emelkedik, s ez a növekedés csak a program utolsó évében torpan meg. Az adósságráta alakulása valószínűleg a tervezettnél kedvezőtlenebb lesz, figyelembe véve a hiány várható kedvezőtlen alakulásának kockázatát, és a tervezett privatizációs bevételek realizálását övező nem csekély bizonytalanságot.A népesség elöregedésének költségei Lengyelország költségvetésének komoly egyensúlyi problémáihoz vezethetnek. Miközben az 1999-ben megkezdett és a fokozatos, háromlépcsős nyugdíjrendszert bevezető nyugdíjreform - az állami pillért érintő olyan parametrikus változtatásokat is magában foglalva, mint a korengedményes nyugdíjazás lehetőségének korlátozása - némileg csökkentette a költségvetés hosszú távú egyensúlyi problémáinak kockázatát, azokat nem számolta fel teljesen. A megfelelő elsődleges többlet biztosítása középtávon, valamint a nyugdíjrendszer kiadásainak visszafogását, illetve az állami vállalatok és az egészségügyi ellátó rendszer kötelezettségei átvállalásának korlátozását célzó intézkedések végrehajtása alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntartható alapokra kerüljön.* * *A Bizottság ajánlásai alapján a Tanács [2004. július 5-én] határozott arról, hogy a Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően Lengyelországban túlzott hiány áll fenn, és a 104. cikk (7) bekezdése szerint ajánlásokat fogalmazott meg Lengyelországnak a túlzott hiány megszüntetésére és a követendő stratégiára nézve.Lengyelország konvergencia-programjának legfontosabb előrejelzései:>TABELPOSITION>


title: A Bizottság ajánlása ( 2007. május 3. ) az élelmiszerek akrilamidszintjének megfigyeléséről (az értesítés a C(2007) 1873. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               12.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/33

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2007. május 3.)
   az élelmiszerek akrilamidszintjének megfigyeléséről
   (az értesítés a C(2007) 1873. számú dokumentummal történt)
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2007/331/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikke második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete 2005. április 19-én az élelmiszerek akrilamidtartalmáról nyilatkozatot fogadott el, amelyben jóváhagyta az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó közös FAO-WHO szakértői bizottság (JECFA) által 2005 februárjában elvégzett kockázatfelmérést az élelmiszerek akrilamidtartalmáról. Ebben az értékelésben a JECFA megállapította, hogy az expozíciós határértékek az átlagos és nagy mennyiségben fogyasztók esetében alacsonyak voltak ahhoz képest, hogy genotoxikus és rákkeltő vegyületről van szó, és ez az emberi egészség szempontjából aggodalomra ad okot. Ezért továbbra is megfelelő erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy az élelmiszerekben csökkenjen az akrilamidkoncentráció.

               (2)

               Az élelmiszeripar és a tagállamok megvizsgálták az akrilamid kialakulásának formáit. Az élelmiszeripar önkéntes intézkedéseket hozott, ilyen pl. az ún. „szerszámosláda-elmélet” (toolbox approach) (1), amely iránymutatást nyújt az előállítók és feldolgozók számára segítségképpen, hogy megállapíthassák, hogyan lehetne termékeikben csökkenteni az akrilamid szintjét. 2002 óta már eddig is komoly erőfeszítéseket tettek a feldolgozott élelmiszerek akrilamidszintjének csökkentése érdekében.

               (3)

               Legalább hároméves időszakot vizsgálva a Közösségben az élelmiszerek akrilamidszintjéről megbízható adatokat kell gyűjteni, hogy tiszta képet kaphassunk az akrilamid szintjéről azokban az élelmiszerekben, amelyek akrilamidszintje közismerten magas, és/vagy jelentősen hozzájárulnak a teljes népesség, különösen a kifejezetten érzékeny csoportok, mint pl. a csecsemők és kisgyermekek étkezéssel történő beviteléhez.

               (4)

               Fontos, hogy ezeket az adatokat évente egyszer az EFSA-nak jelentsék, amely biztosítja az adatok adatbázisba foglalását.

               (5)

               A vizsgálati eredményeket kiértékelik, hogy felmérjék az önkéntes intézkedések hatékonyságát. Az ajánlásban említett megfigyelési program bármikor kiigazítható, ha a szerzett tapasztalatok úgy kívánják,

         AJÁNLJA:

               1.

               hogy a tagállamok 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben az I. melléklettel összhangban és annak megfelelően évente hajtsák végre az élelmiszerek akrilamidszintjének megfigyelését;

               2.

               hogy a tagállamok minden év június 1-jéig szolgáltassák be az előző év megfigyelési adatait az EFSA-nak a II. mellékletben előírt formában és az ott előírt információkkal, hogy adatbázisba foglalhassák őket;

               3.

               hogy a tagállamok a megfigyelési program céljából kövessék az élelmiszerek ólom-, kadmium-, higany-, szervetlen ón-, 3-MCPD- és benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszereiről szóló, 2007. március 28-i 333/2007/EK bizottsági rendelet (2) mellékletének B. részében előírt mintavételi eljárásokat;

               4.

               hogy a tagállamok az akrilamid vizsgálatát a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) III. mellékletének 1. és 2. pontjában előírt kritériumok szerint végezzék el.

      Kelt Brüsszelben, 2007. május 3-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  A „szerszámosláda” (toolbox) 13 különféle paramétert tartalmaz (ezek a „szerszámok”), amelyek négy fő kategóriába sorolhatók (a „szerszámosláda rekeszei”). Ezeket az élelmiszergyártók egyedi igényeiknek megfelelően külön-külön felhasználhatják, hogy csökkentsék termékeikben az akrilamid szintjét. A négy rekesz az agronómiai tényezőkre, az élelmiszer receptjére, a feldolgozásra és a végső előállításra utal.

      (2)  HL L 88., 2007.3.29., 29. o.

      (3)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

      I. MELLÉKLET
      A.   A mintavételi pontok és eljárás

                  1.

                  A termékek mintavételét a gyártóüzemekben vagy piaci szinten (pl. szupermarketekben, kisebb üzletekben, pékségekben, sültkrumpli-árusítóknál és éttermekben) kell elvégezni, ahol jó a nyomon követhetőség. A tagállamok egyikéből származó termékeket bárhol meg lehet vizsgálni, ahol csak lehetséges (1).

                  2.

                  A mintavételt és a vizsgálatot a minta szavatossági határideje előtt kell elvégezni.

            B.   A termékek, a minták száma, a mintavétel gyakorisága, vizsgálati követelmények

                  1.

                  Az 1. táblázat áttekintést nyújt az egyes termékkategóriák tekintetében évente megvizsgálandó minták javasolt minimális számáról. Amikor csak lehetséges, a tagállamok ennél több mintát vegyenek. A minták tagállamonkénti eloszlása a népességi adatokon alapul tagállamonként és termékenként legalább négy mintával.

                  2.

                  A minták száma az évenkénti mintavétel minimális számára utal. Ha egy adott esetre különleges körülmények vonatkoznak (pl. évente kétszeri mintavétel), ezt minden egyes termékcsoportra az I. melléklet C. pontja határozza meg.

                  3.

                  Mivel minden egyes termékkategória sokféle termékből áll különféle sajátosságokkal, mindegyik termékmintát kiegészítő információkkal kell ellátni (az I. melléklet C. pontja szerint). Az időbeli tendenciák megvizsgálásához fontos, hogy az azonos sajátosságokkal rendelkező termékekből (pl. azonos kenyérfajta, azonos márka stb.) lehetőség szerint minden évben vegyenek mintát. A kis üzletekben árusított sült krumpli mintavételezéséhez lehetőség szerint minden évben ugyanazokat az üzleteket kell kiválasztani.

                  4.

                  Ha az azonos sajátosságokkal rendelkező termékekben az eredmények rendszeresen a meghatározási határ (LOQ, legkisebb mérhető szint) alatt vannak, a termék egy másikkal helyettesíthető, feltéve, ha ez a termék ugyanabba a termékkategóriába tartozik, és rendelkezésre áll a termék leírása.

                  5.

                  A vizsgálati eredmények összehasoníthatósága érdekében olyan módszereket kell választani, amelyekkel a kenyér és a bébiételek esetében 30 μg/kg LOQ (legerősebb ion/ionátvitel) és a burgonyából készült termékek, egyéb gabonatermékek, kávé és egyéb termékek esetében 50 μg/kg érhető el. Az eredményeket jelenteni és visszanyeréssel korrigálni kell.
                  1.   táblázat
                  A minták minimális száma termékkategóriánként

                              Értékesítő ország

                              Azonnal fogyasztható sült krumpli (1)

                              Burgonyaszirom (2)

                              Előfőzött hasábburgonya/burgonyából készült termékek otthoni elkészítésre (3)

                              Kenyér (4)

                              Gabonapelyhek (5)

                              Kekszek, ideértve a gyerekkekszeket (6)

                              Pörkölt kávé (7)

                              Konzerv bébiételek (8)

                              Feldolgozottgabona-alapú bébiételek (9)

                              Egyéb termékek (10)

                              Összesen

                              AT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              BE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              CY

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              CZ

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              DE

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              14

                              230

                              DK

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              ES

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              140

                              EE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              GR

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              FR

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              FI

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              HU

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              IT

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              IE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              LU

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              LT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              LV

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              MT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              NL

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              8

                              62

                              PT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              PL

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              140

                              SE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              SI

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              SK

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              UK

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              BG

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              RO

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              80

                              Összesen

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              224

                              2 042

            C.   Az egyes termékekhez nyújtandó minimális kiegészítő információk
      Az egyes termékmintákhoz nyújtandó minimális kiegészítő információkat az 1–10. pont határozza meg. Ajánlatos, hogy a tagállamok ennél részletesebb információt is szolgáltassanak.

            1.
            Azonnal fogyasztható sült krumpli: évente kétszer, márciusban és novemberben (2) végzett mintavétel a táblázatban meghatározott számú minta eléréséig. Az azonnal fogyasztható termékekből kis üzletekben, gyorséttermi hálózatokban és éttermekben kell mintát venni. A mintavételt minden évben lehetőség szerint ugyanazokban az üzletekben kell elvégezni.
      Különleges adatok szolgáltatása: a kiindulási anyag friss vagy előfőzött burgonya, egyéb hozzávalók hozzáadása.

            2.
            Burgonyaszirom: évente kétszer, márciusban és novemberben (2) végzett mintavétel a táblázatban meghatározott számú minta eléréséig.
      Különleges adatok szolgáltatása: a kiindulási anyag friss vagy előfőzött burgonya, egyéb hozzávalók, ízesítők vagy adalékanyagok hozzáadása.

            3.
            Előfőzött hasábburgonya/burgonyából készült termékek otthoni elkészítésre: ideértve a mélyhűtött formában értékesített termékeket. Évente kétszer, márciusban és novemberben (2) végzett mintavétel a táblázatban meghatározott számú minta eléréséig. Az egyes minták vizsgálatát az elkészített (pl. olajban vagy máshogy kisütött stb.) terméken kell elvégezni. Az elkészítést laboratóriumban kell elvégezni a címkén feltüntetett instrukciók szerint. Különleges adatok szolgáltatása: a kiindulási anyag friss vagy előfőzött burgonya, egyéb hozzávalók hozzáadása, frissen vagy mélyhűtötten értékesített termék, a címke szerint az elkészítés körülményei.

            4.
            Kenyér Különleges adatok szolgáltatása: puha vagy ropogós kenyér, rosttartalom, gabonafajta, erjesztett/nem erjesztett, erjesztés típusa (pl. élesztő), egyéb hozzávalók. A mintában használt, kiválasztott kenyértípusnak tükröznie kell az egyes országok étkezési szokásait.

            5.
            Gabonapelyhek: kivéve a müzlit és a zabkását Különleges adatok szolgáltatása: gabonatípus, egyéb hozzávalók (pl. cukor, mogyoró, méz, csokoládé).

            6.
            Kekszek (ideértve a gyerekkekszeket) Különleges adatok szolgáltatása: puha vagy kemény, cukorbetegeknek vagy nem, a hozzávalók teljes listája.

            7.
            Pörkölt kávé Különleges adatok szolgáltatása: pörkölés mértéke (pl. közepes, sötét), adott esetben a kávébab fajtája, őrölt vagy kávébab formában értékesítik.

            8.
            Konzerv bébiételek A burgonyát, gyökérféléket vagy gabonát tartalmazó élelmiszerekre kell koncentrálni. Különleges adatok szolgáltatása: a konzervdoboz összetétele.

            9.
            Feldolgozottgabona-alapú bébiételek: értékesített formában kell megvizsgálni.
      Különleges adatok szolgáltatása: gabonafajta, egyéb hozzávalók.

            10.
            Egyéb termékek Ebbe a kategóriába tartoznak azok a burgonyából készült termékek, gabonatermékek, kávétermékek, kakaótermékek és bébiételek, amelyek egyik fenti kategóriába sem sorolhatók (pl. burgonyarösti, gyömbéres mézeskalács, pótkávék). Olyan mintákat kell választani, amelyek jól tükrözik a tagállamok nemzeti étkezési szokásait. Előfordulhat, hogy a címke szerint főzés után kell megvizsgálni őket. Ebben az esetben az adott körülményeket is meg kell határozni.
      Különleges adatok szolgáltatása: részletes termékleírás (pl. főbb hozzávalók), a címke szerint az elkészítés körülményei.

         (1)  Kivételes esetekben egy adott termék csak harmadik országokból importálva kerülhet a piacra. Ilyen esetben az importált termékből lehet mintát venni.

         (2)  Ha az élelmiszer előfőzött burgonyából készült, nem szükséges az évi két mintavétel.

      II. MELLÉKLET
      A.   Jelentési űrlap

      B.   Magyarázat a jelentési űrlaphoz
      Bejelentő ország: az a tagállam, amelyben a megfigyelés történt.
      Év: a mintavétel éve.
      A minta kódja: a minta laboratóriumi azonosító kódja.
      A termékkategória száma: az I. melléklet 1. táblázata szerint a termékkategória száma (1–10 közötti szám, pl. sült krumpli (1), burgonyaszirom (2) stb.).
      A termék neve: ideértendő a termék angol és eredeti nyelvű neve.
      Termékleírás: rövid termékleírást kell adni, figyelembe véve legalább az I. melléklet C. pontjában előírt információkat.
      Gyártó: adott esetben a gyártó neve.
      Gyártó ország: adott esetben. Használja a gyártó ország ISO-kódját (az ISO-kódok az I. melléklet 1. táblázatának első oszlopában találhatók). Az I. melléklet A. pontja szerint a termékmintának lehetőség szerint az egyik tagállamból kell származnia (lásd a 4. lábjegyzetet).
      Szavatossági idő: a címkén feltüntetve. A dátumot nn/hh/éé formában adja meg.
      A gyártás napja: adott esetben a címkén feltüntetve. A dátumot az nn/hh/éé formában adja meg.
      Mintavétel napja: az a nap, amikor a mintavételt elvégezték. A dátumot nn/hh/éé formában adja meg.
      Mintavételi pont: a mintavétel helye, pl. szupermarket, kisebb üzlet, pékség, gyorsétteremlánc stb.
      Kiszerelés mérete: a termék kiszerelésének mérete (g), amelyből adott esetben az egyedi mintát vették.
      A minta tömege: az összesített minta tömege (g).
      Az elkészítés körülményei: az elkészítés körülményeit az előfőzött sült krumpli vagy azon otthoni elkészítésre szánt, burgonyából készült egyéb termékek (3. termékkategória) esetében kell meghatározni, amelyből főzés után kell mintát venni, majd a mintát megvizsgálni. A címke főzési instrukcióit kell követni és ebben a rovatban feltüntetni. Ugyanez vonatkozhat néhány „Egyéb termékre” is (10. termékkategória).
      A vizsgálat napja: ha a mintát a vizsgálat előtt homogenizálták és tárolták, a vizsgálati eljárás tényleges megkezdésének napját kell megadni. Ilyen esetben a tárolási körülmények részleteit is meg kell adni.
      Jóváhagyott módszer: kérjük, jelezze igennel vagy nemmel, hogy a vizsgálati eredmény az EN ISO 17025 szerint jóváhagyott módszer szerint jött-e létre.
      Vizsgálati módszer: kérjük, jelezze, melyik vizsgálati módszert alkalmazta (GC-MS derivatizációval, GC-MS derivatizáció nélkül, LC-MS-MS vagy egyéb), és röviden írja le a minta előkészítését (pl. tisztítási eljárás stb.).
      A jártassági vizsgálatok részletei: Kérjük, adjon információkat a jártassági vizsgálatokat szervezőkről, a jártassági vizsgálat számáról, a körvizsgálat számáról, a mátrixról és az elért Z-értékről (z-érték) (1) a következő rövid formátumban: szervező/szám/körvizsgálat/mátrix/z-érték. (Példa: FAPAS/30/6/keksz/1,6).
      Akrilamidszint: μg/kg-ban visszanyeréssel korrigálva.
      Kimutatási határérték: μg/kg-ban.
      Meghatározási határ: μg/kg-ban.
      Mérési pontatlanság: adott esetben adja meg a mérési pontatlanságot (%-ban).

         (1)  A Z-értékeket csak az adatok minőségének megítélésére használjuk. Bizalmasan kezeljük őket.