title: A Tanács ajánlása ( 2005. november 14. ) az európai levéltári együttműködés megerősítését szolgáló kiemelt cselekvésekről

text:
               29.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 312/55

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2005. november 14.)
   az európai levéltári együttműködés megerősítését szolgáló kiemelt cselekvésekről
   (2005/835/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének második francia bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács és a Tanács keretében ülésező kulturális miniszterek 1991. november 14-i, a levéltárakra vonatkozó rendelkezésekről szóló állásfoglalásának (1), valamint a szorosabb levéltári együttműködésről szóló, 1994. június 17-i tanácsi következtetéseknek (2) az eredményeként megtörténtek az első lépések a tagállamok közötti szorosabb levéltári együttműködés irányában.

               (2)

               A tagállami levéltárakról szóló, 2003. május 6-i tanácsi állásfoglalás (3) kiemelte a levéltárak jelentőségét az európai történelem és kultúra megértése, valamint – az Unió 2004. május 1-jei bővítésének keretében – a társadalom demokratikus működése szempontjából.

               (3)

               Közösségi szintű multidiszciplináris fórumokra került sor – a közigazgatás, a nemzeti levéltárak, valamint az ipar és a kutatás képviselőinek részvételével – a géppel olvasható adatok kezelése, tárolása, megőrzése és visszakeresése során felmerülő problémákról.

               (4)

               A 2003. május 6-i tanácsi állásfoglalás kiemeli a levéltári információ- és kommunikációtechnológiai alkalmazások és megoldások továbbfejlesztésének szükségességét.

               (5)

               A Bizottság kiemeli az Unió intézményei által az európai filmarchívumok területén elvégzett munkát, beleértve a filmművészeti alkotások Európai Unión belül történő letétbe helyezéséről szóló, 2003. november 24-i tanácsi állásfoglalást (4), valamint a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló európai parlamenti és tanácsi ajánlást, amelyet még 2005 vége előtt elfogadnak.

               (6)

               A Tanács 2003. május 6-i állásfoglalásában szintén felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be egy, a levéltárak jelenlegi helyzetéről, valamint a kibővített Unióban várható jövőbeli fejlődésükről szóló jelentést. A tagállamok szakértőiből álló csoport által elkészített, és 2005 februárjában elfogadott, a kibővített Európai Unió levéltárairól szóló jelentés (5) megfelelő alapot szolgáltat az európai levéltárak jövőbeli fejlődéséhez. A jelentés – a Tanács kérésére – az európai szintű levéltári együttműködés megerősítése céljából gyakorlati cselekvésekre és iránymutatásokra szóló javaslatokat is tartalmaz.

         AJÁNLJA:

               A.

               A tagállamok és az Unió intézményei által kijelölt szakértőkből álló európai levéltári munkacsoportnak kell biztosítania a levéltári együttműködést és az általános levéltári ügyek összehangolását, valamint a 2005 februárjában elfogadott, a kibővített Európai Unió levéltárairól szóló jelentésben említett munkát követő intézkedéseket, különös tekintettel az ezen ajánlás B. pontjában említett kiemelt intézkedésekre. Az európai levéltári munkacsoport szükség esetén együttműködik más illetékes európai hálózatokkal, például a digitalizálással foglalkozó nemzeti képviselői munkacsoporttal, valamint a Könyvtári, Információs és Dokumentációs Egyesületek Európai Irodájával (EBLIDA).

               B.

               Az alábbi levéltári intézkedések:

                           1.

                           Az európai levéltári anyag megőrzése és károsodásának megelőzése:

                                       —

                                       az európai levéltári munkacsoport által kidolgozott, természeti katasztrófák és egyéb káresemények esetére szóló, a dokumentumokkal és levéltárakkal kapcsolatos kármegelőzési intézkedéseket támogató cselekvési mintaterv,

                                       —

                                       a károsodott dokumentumok és levéltári anyag megőrzését és helyreállítását szolgáló közösségi szintű intézkedéseknek az európai levéltári munkacsoport általi támogatása,

                                       —

                                       a tagállamok nemzeti levéltárai, valamint az uniós intézmények levéltárai által kialakított és támogatott, új, kifejezetten levéltári célú épületek építésére vonatkozó szabványok és előírások.

                           2.

                           Az elektronikus dokumentumokkal és levéltári iratokkal kapcsolatos, továbbfejlesztendő európai interdiszciplináris együttműködés megerősítése, beleértve a Tanács Kultúra munkatervének keretében folytatott együttműködést is, különös tekintettel a digitalizálás összehangolására (6):

                                       —

                                       az elektronikus dokumentumok és levéltári iratok hitelességének fenntartása, hosszú távú megőrzésük, valamint hozzáférésének biztosítása területén folytatott együttműködés megerősítése, különösen az elektronikus dokumentumkezelő és archiváló rendszerek, például a MoReq (Model Requirements – az elektronikus dokumentumkezelő és archiváló rendszerekre vonatkozó követelményminta) kialakítására vonatkozó jelenlegi követelmények naprakésszé tétele és kiterjesztése révén, a közigazgatás javítása céljából, valamint az elektronikus dokumentumokkal és levéltárakkal foglalkozó további DLM-fórumok (7) szervezése révén.

                           3.

                           Kiemelt feladatként internetes portál létrehozása és működtetése az európai dokumentumok és levéltári iratok számára:

                                       —

                                       a tagállami nemzeti levéltárak és az uniós intézmények levéltárai által működtetett internetes portál, amely egyszerűbb és határokon átnyúló hozzáférést biztosítana a tagállamok és az uniós intézmények dokumentumaihoz és levéltári anyagához. Az említett internetes portált az Európai Unió valamelyik számítógépes szerverén vagy valamely tagállam nemzeti levéltáránál lehetne elhelyezni.

                           4.

                           A legjobb gyakorlat támogatása a dokumentumok és levéltári iratok kezelésére, valamint a kutathatóságukról szóló nemzeti és európai jogszabályok tekintetében; a tagállami nemzeti levéltáraknak és az uniós intézmények levéltárainak az alábbi feladatokat kell ellátniuk:

                                       —

                                       figyelemmel kísérik a bármely tagállamban e területen törvénybe iktatandó új jogszabálytervezeteket a legjobb gyakorlatok beazonosítása céljából, különös tekintettel a dokumentumok és levéltári iratok kezelésével, valamint kutathatóságával kapcsolatos követelményekre,

                                       —

                                       összekapcsolják a levéltári és más vonatkozó, nemzeti és közösségi szintű jogszabályokkal kapcsolatos adatokat, valamint adatbázis létrehozásával megkönnyítik ezek tanulmányozását a jogszabályok megismertetésének elősegítése céljából. Az említett adatbázist az Európai Unió valamelyik számítógépes szerverén vagy valamely tagállam nemzeti levéltáránál lehetne elhelyezni. Célszerű figyelembe venni – a kibővített Európai Unió levéltárairól szóló jelentésben (4.2. kiemelt cselekvés) foglaltaknak megfelelően – a Nemzetközi Levéltári Tanács Európai Részlege (EURBICA) által támogatott európai jogi információs projekt keretén belül elvégzett munkát.

                           5.

                           A levéltári dokumentumok lopását megakadályozó intézkedések elfogadása:

                                       —

                                       a tagállami nemzeti levéltárak által kidolgozott cselekvési terv és közös iránymutatások, amelyek lehetővé teszik az információ és a legjobb gyakorlatok cseréjét a levéltári dokumentumok lopása elleni küzdelem és az ellopott dokumentumok visszaszerzésének lehetővé tétele érdekében.

               C.

               A tagállamoknak és az Unió intézményeinek együttesen támogatniuk kell a kibővített Európai Unió levéltárairól szóló, 2005. februári jelentésben megállapított, és ezen ajánlás B. pontjában említett kiemelt intézkedések végrehajtását. A kiemelt intézkedések végrehajtása során figyelembe kell venni az EBNA (Európai Nemzeti Levéltárak Képviselőinek Testülete) keretében létrehozott munkacsoportok munkáját, különös tekintettel a levéltári anyag biztonsága és megőrzése területén folytatott együttműködésre, valamint egy európai információ-hozzáférési portál létrehozására. Ezen ajánlás elfogadása és az intézkedések végrehajtása önmagában nem jelent sem az Európai Unió, sem a tagállamok részéről új költségvetési forrásokra vonatkozó kötelezettségvállalást. Az Európai Unió – lehetőség szerint és a vonatkozó eljárásokkal összhangban – törekszik arra, hogy a meglévő programok keretében támogassa az említett intézkedések végrehajtását szolgáló projekteket.

               D.

               Az európai levéltári munkacsoport legkésőbb ezen ajánlás közzétételét követő három éven belül a B. pontban említett kiemelt intézkedések végrehajtása terén elért eredményekről szóló jelentést nyújt be.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         T. JOWELL

      (1)  HL C 314., 1991.12.5., 2. o.

      (2)  HL C 235., 1994.8.23., 3. o.

      (3)  HL C 113., 2003.5.13., 2. o.

      (4)  HL C 295., 2003.12.5., 5. o.

      (5)  COM(2005) 52 végleges.

      (6)  A Tanács következtetései a Kultúra 2005–2006 munkatervről (13839/04).

      (7)  DLM = Document Lifecycle Management (dokumentumok teljes életciklusára kiterjedő kezelés).


               20.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 188/1

         Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet iránti ajánlás
   (EKB/2014/13)
   (az Európai Központi Bank előterjesztésében)
   (2014/C 188/01)
   INDOKOLÁS
   I.   BEVEZETÉS

   1998. november 23-án az Európai Unió Tanácsa elfogadta a 2533/98/EK tanácsi rendeletet (1). Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 107. cikkének (6) bekezdésével összhangban az EKB benyújtotta a Tanács részére az EKB/1998/10 ajánlást (2). Ezt követően az EKB benyújtotta az EKB/2008/9 ajánlást (3) is, amely megelőzte a 2009/951/EK tanácsi rendelet (4) elfogadását. Erre tekintettel helyénvaló ugyanazt az eljárást követni, mint amelyről jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének (4) bekezdése rendelkezik, helyénvaló továbbá a javasolt módosításoknak a 2533/98/EK rendeletbe történő beépítése.
   II.   A CIKKEKRE VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

      A statisztikai adatoknak a felügyeleti feladatok ellátása érdekében történő felhasználása

   Az adatszolgáltatási teher minimalizálása érdekében, valamint azért, hogy az adatokat csak egy alkalommal kelljen begyűjteni, a 2533/98/EK rendelet 8. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint a nemzeti központi bankok (NKB-k) jelenleg felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy a felügyeleti feladataik ellátására bizalmas statisztikai adatokat használjanak fel. Szükséges kiemelni azt, hogy az EKB, amelyet az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (5) a hitelintézetek prudenciális felügyelete terén külön feladatokkal bízott meg, hasonlóképpen az NKB-khoz, amelyekre a prudenciális felügyelet terén külön feladatok lettek ruházva, e feladatok teljesítéséhez felhasználhatja a bizalmas statisztikai adatokat.
   Ezzel egyidejűleg tisztázni szükséges, hogy a feladataik ellátásának támogatása érdekében a KBER tagok, valamint a tagállamok és az Unió egyéb, a) a pénzügyi intézmények, piacok és infrastruktúrák felügyeletéért és b) a pénzügyi rendszer stabilitásáért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti, valamint az Európai Stabilitási Mechanizmus részére történő bizalmas statisztikai adatok átadása megvalósulhat. A hatóságok magukban foglalhatják többek között a felügyeletért és a makroprudenciális felvigyázásért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságokat, az Európai Felügyeleti Hatóságokat (6), az Európai Rendszerkockázati Testületet, valamint a hitelintézetek szanálására jogosult hatóságokat.

      Ajánlás

         „A TANÁCS RENDELETE
         az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK tanácsi rendelet módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5.4. cikkére,
         tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére,
         tekintettel a Bizottság véleményére,
         az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének (4) bekezdésében és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 41. cikkében meghatározott eljárással összhangban eljárva,
         mivel:

                     (1)

                     A 2533/98/EK tanácsi rendelet (7) kulcsfontosságú eleme a nemzeti központi bankok által támogatott Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatgyűjtési feladatait támogató jogi keretrendszernek. Az EKB következetesen e rendeletre támaszkodott a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatainak ellátásához szükséges összehangolt statisztikai adatgyűjtés végrehajtása és figyelemmel kísérése érdekében, ide értve a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére nyújtott, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításához történő hozzájárulásra vonatkozó feladatot is, a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében meghatározottak szerint.

                     (2)

                     Az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (8) külön feladatokkal bízza meg az EKB-t a hitelintézetek pénzügyi felügyeletére vonatkozó, illetve a pénzügyi rendszernek az Unión belüli és az egyes tagállamokban történő stabilitásával kapcsolatos politikák tekintetében.

                     (3)

                     Az adatszolgáltatókra nehezedő adatszolgáltatási terhek minimalizálása céljából, továbbá a pénzügyi intézményeknek, piacoknak és infrastruktúráknak a hatáskörrel rendelkező hatóságokra ruházott felügyelete megfelelő ellátásának lehetővé tétele, és a pénzügyi rendszer stabilitásának védelméért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságokra bízott feladatok megfelelő ellátásának biztosítása érdekében a 2533/98/EK rendelet olyan módosítása szükséges, amely lehetővé teszi a KBER által gyűjtött statisztikai adatoknak a KBER tagjai és a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti átadását és felhasználását. E hatóságok körének magában kell foglalnia a pénzügyi intézmények, piacok és infrastruktúrák felügyeletéért, valamint a makroprudenciális felvigyázásért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságokat, az európai felügyeleti hatóságokat (9), az Európai Rendszerkockázati Testületet csakúgy, mint a hitelintézetek szanálására jogosult hatóságokat,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
         1. cikk
         Az egyes módosítások
         A 2533/98/EK rendelet 8. cikke a következőképpen módosul:

                     1.

                     Az 1. bekezdés d) pontjának helyébe az alábbi szöveg lép, és az alábbi e) ponttal egészül ki:

                                 »d)

                                 az EKB és a nemzeti központi bankok esetében, ha az említett statisztikai adatokat a prudenciális felügyelet területén használják fel;

                                 e)

                                 a nemzeti központi bankok esetében az Alapokmány 14.4. cikkével összhangban az Alapokmányban meghatározott feladatoktól eltérő feladatok ellátása érdekében.«

                     2.

                     A 4. bekezdésben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                 »a)

                                 olyan mértékben és részletességgel, amely a KBER Szerződésben említett feladatainak, vagy a prudenciális felügyelet területén a KBER tagjaira ruházott feladatoknak a végrehajtásához szükséges; vagy«

                     3.

                     A szöveg a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

                                 »(4a)

                                 A KBER bizalmas statisztikai adatokat adhat át a pénzügyi intézmények, piacok és infrastruktúrák felügyeletéért, vagy a pénzügyi rendszer stabilitásáért az uniós vagy nemzeti jog szerint felelős tagállami vagy uniós hatóságoknak, valamint az Európai Stabilitási Mechanizmusnak (ESM) olyan mértékig és részletességgel, amely azok feladatainak ellátásához szükséges. Az ezen túlmenő minden további adatátadást kifejezetten engedélyeznie kell annak a KBER tagnak, amely a bizalmas statisztikai adatot gyűjtötte.«

               2. cikk
         Záró rendelkezések
         Ez a határozat (dátum)-án/én lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.”

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. március 21-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  A Tanács 1998. november 23-i 2533/98/EK rendelete az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.).

      (2)  EKB/1998/10 ajánlás egy az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló rendelet iránt (HL C 246., 1998.8.6., 12. o.).

      (3)  EKB/2008/9 ajánlás az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet iránt (HL C 251., 2008.10.3., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2009. október 9-i 951/2009/EK rendelete az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendelet módosításáról (HL L 269., 2009.10.14., 1. o.).

      (5)  A Tanács 2013. október 15-i 1024/2013/EU rendelete az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

      (6)  Az európai felügyeleti hatóságok az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság.

      (7)  A Tanács 1998. november 23-i 2533/98/EK rendelete az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.).

      (8)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

      (9)  Az európai felügyeleti hatóságok az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság.


				|

		52012DC0302

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Bulgária 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Bulgária 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0302 final - 2012/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Bulgária 2012. évi nemzeti reformprogramjáról
és a Bulgária 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó
konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok
megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
1176/2011/EU európai parlament és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott
konzultációt követően,
mivel:
(1)       Az Európai Tanács 2010.
március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a
foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén
azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van
szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a
versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.
(2)       A Tanács 2010. július 13-án
elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó
iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot[5],
melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)       A Tanács 2011. július 12-én
ajánlást fogadott el Bulgária 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint
véleményt adott ki Bulgária 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó,
aktualizált konvergenciaprogramjáról.
(4)       A Bizottság 2011. november
23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020
stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai
koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet
alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült
jelentést[6],
amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában
részletes felülvizsgálatra kerül sor.
(5)       Az Európai Tanács 2012.
március 2-án (a Tanács 2011. december 9-i következtetéseivel összhangban és a
Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a pénzügyi
stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző
intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy
differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt
kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás
normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet,
kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit,
valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(6)       Az Európai Tanács 2012.
március 2-án arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő
tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy
azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti
reformprogramjukba beépíthessék.
(7)       Bulgária 2012. április 13-án
benyújtotta a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó
konvergenciaprogramját, valamint 2012. évi nemzeti reformprogramját. A
kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére
egyidejűleg került sor. A Bizottság a 1176/2011/EU rendelet 5. cikke
alapján végzett alapos felülvizsgálat révén azt is megvizsgálta, hogy
Bulgáriában tapasztalhatók-e makrogazdasági egyensúlyhiányok. A Bizottság
alapos felülvizsgálata[7]
során arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában belső makrogazdasági
egyensúlytalanság tapasztalható ugyan, de nem súlyos mértékben.
(8)       A Bulgária által tett
első 2012-es adatbejelentés szerint, amely a hiány és az adósság
alakulását mutatta a 2008 és 2011 közötti években, a túlzott hiány esetén
követendő eljárás alkalmazása során, az államháztartás 2011-es hiánya nem
érte el a Szerződésben szereplő referenciaértéket, vagyis a GDP
3%-át. Ezenfelül a Bizottság 2012 tavaszi előrejelzése azt vetíti
előre, hogy az államháztartás hiánya a Szerződésben szereplő
referenciaérték alatt marad, és várhatóan tovább csökken az elkövetkező
időszakban. A Bizottság ennek, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum
előírásainak megfelelően, május 30-án a fennálló túlzott hiányról
szóló határozatnak a Szerződés 126. cikkének (12) bekezdése alapján
történő hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozatra
vonatkozó ajánlást fogadott el.
(9)       A 2012-es
konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése
alapján a Tanács azt a véleményt alakította ki, hogy a programban szereplő
költségvetési előrejelzéseket alátámasztó 2012 és 2013-as makrogazdasági
forgatókönyv túlzottan optimista, ugyanis e szerint az éves növekedés 2012-ben
várhatóan eléri az 1,4%-ot, 2013-ban pedig a 2,5%-ot. A Bizottság 2012 tavaszi
előrejelzése 2012-re 0,5%-os, 2013-ra pedig 1,9%-os növekedést
prognosztizál. A túlzott hiány 2011-es kiigazítását követően a programban
körvonalazott költségvetési stratégia célja, hogy a programozási időszak
végéig egyensúlyközeli költségvetési helyzetet érjenek el a strukturális
költségvetés és az államháztartás egyensúlya tekintetében egyaránt. A
strukturális értelemben vett középtávú költségvetési célt (MTO) kis mértékben
felülvizsgálták, a GDP 0,6 %-át kitevő hiányt a GDP 0,5%-ának
megfelelő hiányra mérsékelték. Az új középtávú költségvetési cél tükrözi a
Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. Az (újraszámított)
strukturális hiány alapján[8]
Bulgária a programozási időszak folyamán tervezi elérni a középtávú
költségvetési célját. . A költségvetési kiadások növekedésének aránya – a
tervezett diszkrecionális bevételi intézkedések figyelembe vételével – a 2012
és 2014 közötti időszakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumban
szereplő kiadási küszöbértéknek, 2015-ben viszont várhatóan nem. A
tervezett költségvetési konszolidációt komoly kockázatok terhelik az
alábbiakból kifolyólag: i. az optimista makrogazdasági forgatókönyv valamint a
gazdaság kevésbé adóintenzív növekedési struktúrája miatti alacsonyabb
bevételek, valamint ii. a közszféra, különösen az egészségügy és az oktatás,
alacsony hatékonysága, ami jelentős kiadási nyomást idézhet elő. A
program szerint az adósságráta a GDP 60%-a alatt marad, és várhatóan 2012-ben,
a GDP közel 20%-án tetőzik, majd csökken a programozási időszak
folyamán. Komoly lehetőségek kínálkoznak az adóbehajtás hatékonyságának
javítására, és az e területen történő előrelépés lehetővé tenné
Bulgária számára az erőteljesebb növekedést ösztönző kiadások
támogatását. Az egységes költségvetési törvény módosításaként elfogadták azt az
előírást, hogy a költségvetési hiányt 2% alatt kell tartani, az
államháztartási kiadásokat pedig a GDP 40%-ára kell korlátozni, ezzel
megerősítették a pénzügyi keret jogilag kötelező jellegét és
javították a költségvetési tervezés kiszámíthatóságát. Mindazonáltal továbbra
is kihívást jelent a középtávú költségvetési keret tartalmának további
javítása, valamint az eredményszemléletű beszámoló-készítés
erősítése.
(10)     A bolgár kormány jelentős
előrehaladást ért el a nyugdíjreform egyes intézkedései terén, beleértve a
férfiakra és nőkre egyaránt érvényes nyugdíjkorhatárra, valamint a
hadseregben és a rendőrségben foglalkoztatottak szolgálati viszonyának
időtartamára vonatkozó intézkedéseket. Mindazonáltal középtávon továbbra
is kihívást jelentenek a nyugellátási rendszer hiányosságai. A változtatások
során nem terveznek olyan lépéseket, amelyek azonos kötelező
nyugdíjkorhatárt állapítanának meg a férfiak és a nők számára. Emellett
nem korlátozzák az alkalmazottak korkedvezményes nyugdíjba vonulásának
lehetőségeit. Továbbra is fontos kihívást jelent a járulékot nem
fizetők beemelése a nyugdíjrendszerbe, valamint a rokkantsági
nyugellátások folyósítási feltételeinek és ellenőrzésének megszigorítása.
(11)     Bulgáriában a legmagasabb a
súlyos anyagi nélkülözés által veszélyeztetettek aránya az Unión belül, az
idősek és a gyermekek pedig különösen kiszolgáltatottak. Átfogó
intézkedésekre van szükség. Prioritásként kell kezelnie szociális transzferek
hatékonyságának javítását. A gazdaságilag aktív roma lakosságnak csupán a fele
foglalkoztatott. A nemrég elfogadott nemzeti romaintegrációs stratégia sokféle
akadály lebontására irányul, azonban részletes cselekvési tervvel is alá kell
támasztani ahhoz, hogy a 2015 és 2020 közötti időszak során alkalmazni
lehessen.
(12)     A válság különösen súlyosan
érintette az alacsonyan képzett munkavállalókat (ők teszik ki a
munkanélküliek közel 70%-át) és jelentősen növelte az ifjúsági
munkanélküliséget. Ezenfelül 2009 óta az EU többi részénél sokkal gyorsabban
emelkedik a tartós munkanélküliség, ami főként a rendelkezésre álló és a
munkaerőpiac által igényelt készségek közötti eltérést, és területi
egyensúlytalanságokat tükrözi, mivel a legtöbb munkahelyet az alacsony
képzettségű szegmensben szüntették meg. Felül kell vizsgálni a
társadalombiztosítási járulékok alsó küszöbértékeit meghatározó rendszert, hogy
egyensúlyt teremtsenek a be nem jelentett munkavégzés visszaszorítása iránti
igény, valamint annak biztosítása között, hogy az alacsony képzettségű
munkavállalók ne szoruljanak ki a munkaerőpiacról. Az állami szféra
bérkiadásainak 2010 és 2012 közötti befagyasztására hozott kormányzati
intézkedés megalapozott és megfelelő válaszlépés, amely a bér- és
munkaerőköltségek, valamint a termelékenység szintjeinek közelítéséhez is
hozzájárul. Nemzeti kezdeményezés indult a fiatalok munkaerő-piaci
beilleszkedésének átfogó kezelésére. Az állami foglalkoztatási szolgáltatások
minősége továbbra is viszonylag alacsony, és fokozni kell a munkatársak,
különösen a roma mediátorok képzésének intenzitását. További intézkedésekre van
szükség az alacsony képzettségűek számára nyújtott, aktivizálást,
munkahelykeresést, munkaközvetítést, és átképzést segítő, valamint egyénre
szabott szolgáltatások javításához.
(13)     Bulgáriában a legmagasabb az
olvasás és a matematika, valamint a természettudományok terén gyengén
teljesítők aránya az EU-n belül (a 2009. évi PISA-felmérés szerint), ami
azt jelzi, hogy komoly szerkezeti akadályok nehezítik a minőségi oktatás
biztosítását. Az alacsony oktatási teljesítmények ahhoz kapcsolódnak, hogy a
hátrányos helyzetű csoportok, különösen a roma lakosság kevéssé jut hozzá
az oktatáshoz, az iskoláknak nincs kellő önrendelkezése, hiányoznak a
teljesítmény javítását ösztönző tényezők, gyenge a nemzeti értékelési
rendszer és nem kellő mértékű az elszámoltathatóság. A
felsőoktatásban továbbra is rendkívül korlátozott az előrehaladás,
bár a közelmúltban tettek néhány ígéretes erőfeszítést. A
felsőoktatási törvény tervezett módosításait a növekedés szempontjából
elsődlegesen fontos intézkedésként kell végrehajtani, továbbá
megfelelő irányítást, beruházásokat és politikai akaratot kell azokhoz
társítani.
(14)     Bulgáriában alacsony
szintű a kutatás és az innováció. A 2020-as cél elérése érdekében növelni
kell a kutatási és innovációs (K+I) beruházásokat, és megfelelő innovációs
stratégiát kell kialakítani. A bulgáriai K+I igazgatás széttagolt. Bulgáriának
erősítenie kell az egyetemeit, és stratégiát kell kidolgoznia a
felsőoktatási intézményeknek bevonására az innovációs tevékenységekbe. Az
egyetemek és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésének
keretei nem léteznek, továbbá a finanszírozást versenyeztetve, érdemek alapján,
és átlátható módon kellene elosztani. Továbbra is szűk keresztmetszetek
akadályozzák azokat az újonnan alapított vállalkozásokat és innovatív kkv-ket,
amelyek banki finanszírozást igényelnek. A fiatal és innovatív vállalkozások
számára nyújtott állami pénzügyi eszközök és kezességvállalások nem elég
hatékonyak annak elősegítéséhez, hogy a kkv-k megfelelhessenek az uniós
strukturális alapoknak, és bankhitelek révén biztosíthassák a szükséges
társfinanszírozást.
(15)     Jelenleg Bulgária igazgatási
kapacitása nem elegendő a közúti, vasúti és vízi infrastrukturális
projektek megfelelő irányításához. A közigazgatási reform főként az
állami szektor alkalmazottainak létszámcsökkentésére helyezte a hangsúlyt, és
kevés kísérlet történt az alacsony hatékonyság egyéb forrásainak
megszüntetésére. Az uniós alapok felhasználása – az utolsó két év folyamatos
fejlődése ellenére – továbbra is alacsony szintű. Ennek legfontosabb
okai a meglévő, bonyolult közigazgatási eljárások, és a vállalkozásoknak a
társfinanszírozás biztosítása terén jelentkező nehézségei. Változatlanul
komoly kihívások mutatkoznak az üzleti és a szabályozási környezet további
javítása, valamint az állami szektor igazgatási kapacitásának erősítése
terén megvalósítandó előrelépés tekintetében. Az elektronikus kormányzat
bevezetését sokszor elhalasztották. A bolgár adórendszert jelentős
adókikerülés és alacsony igazgatási hatékonyság jellemzi. Magasak az
adóbehajtás igazgatási költségei, valamint az adófizető vállalkozások
időráfordításai.
(16)     Az új közbeszerzési törvény
fontos lépés a szabálytalanságok ellenőrzésére, megelőzésére és
szankcionálására irányuló rendszer javítása terén. Ezeket az
erőfeszítéseket az alábbi két tekintetben kell kiegészíteni: i. hatékonyan
kell alkalmazni az előirányzott szankciókat, valamint ii. a Közbeszerzési
Hivatal és az Állami Pénzügyi Nyomozóhivatal számára hivatalból történő
eljárásra vonatkozó hatáskört kell biztosítani.
(17)     A megkezdett reformok ellenére
Bulgária továbbra is fenntart bizonyos belépési korlátokat a hálózati
szektorok, így a vasúti közlekedés, a távközlés és az energiaügy terén. Az
energiapiacok működése –nagy- és kiskereskedelmi szinten egyaránt –
továbbra is problémákat vet fel. Különösen javításra szoruló terület többek
között az energia- és gáztőzsde, valamint a működőképes
kiegyenlítő piac, és a szabályozott fogyasztói árak hiánya. Ezenfelül
Bulgáriának biztosítania kell az átviteli rendszer szabályozási függetlenségét.
Bulgária nagymértékben egyetlen energiaellátási útvonaltól függ, belföldi energiapiaca
pedig nem megfelelően működik, így az ország ki van téve a komoly
kínálati sokkok veszélyének. Javítani kell az energiafüggőség
felszámolását célzó, meglévő intézkedéseket. Mostanáig túl lassan haladt
az új gázellátási infrastruktúra kiépítése. Jóllehet formálisan elfogadtak
néhány kívánatos reformot, és 2011-ben növekedett a megújuló energia
részaránya, a reformok végrehajtása továbbra sem kielégítő a közpolitikák
magánérdekek alá rendelésének és a közbeszerzéseknek betudhatóan, valamint az
állami tulajdonú energiavállalatok gyenge irányítása miatt.
(18)     Bulgária számos
kötelezettségvállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. Ezek a
kötelezettségvállalások, és a 2011-ben bemutatott kötelezettségvállalások
teljesítése terén elért eredmények az alábbi területekhez kapcsolódnak: az
államháztartás fenntarthatóságának javítása, a foglalkoztatás
előmozdítása, az állami szektor versenyképességének fokozása és a pénzügyi
stabilitás megerősítése. A Bizottság értékelte az Euró Plusz Paktum keretében
tett vállalások teljesítését. Az ajánlások figyelembe veszik az említett
értékelés eredményeit.
(19)     A Bizottság az európai
szemeszter keretében átfogó elemzést készített Bulgária gazdaságpolitikájáról,
értékelte a konvergenciaprogramot, valamint a nemzeti reformprogramot, és
alapos felülvizsgálatot terjesztett elő. Figyelembe vette nemcsak a
programok Bulgária fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági
politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
összhangban állnak-e az uniós szabályokkal és iránymutatásokkal, tekintve, hogy
a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell
megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. Az európai
szemeszter keretében tett bizottsági ajánlások az alábbi ajánlás (1)–(7)
pontjában tükröződnek.
(20)     Ezen értékelés fényében, a
Tanács megvizsgálta Bulgária konvergenciaprogramját, arról alkotott véleményét[9] az alábbi ajánlás (1) pontja
tükrözi.
(21)     A Bizottság alapos
felülvizsgálata és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Bulgária 2012.
évi reformprogramját konvergenciaprogramját. A Tanácsnak a 1176/2011/EU
rendelet 6. cikke szerinti ajánlását különösen az alábbi ajánlások (3) és (5)
pontja tükrözi.
AJÁNLJA, hogy Bulgária a 2012–2013
közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           Továbbra is folytasson
megalapozott költségvetési politikákat, hogy 2012-ig elérje a középtávú
költségvetési célt. Ennek érdekében a tervek szerint hajtsa végre a
költségvetési stratégiát, biztosítsa a kiadási küszöbérték betartását, és
álljon készen további intézkedések meghozatalára a költségvetési forgatókönyvet
fenyegető kockázatok valóra válása esetén. Fokozza a közkiadások
minőségének javítására irányuló erőfeszítéseit, különösen az oktatás-
és az egészségügyben, továbbá valósítson meg átfogó adóztatási stratégiát az
adóbehajtás javítása és a feketegazdaság felszámolása céljából. Javítsa tovább
a középtávú költségvetési keret tartalmát és a beszámolási rendszer
minőségét.
2.           Tegyen lépéseket a
nyugdíjrendszer fenntarthatóságát fenyegető kockázatok csökkentésére és
megfelelőségének javítására, korlátozva a korkedvezményes nyugdíjazást és
azonos kötelező nyugdíjkorhatárt megállapítva a teljes pályafutások alatt
járulékot fizető férfiak és nők számára. Alkalmazzon szigorúbb
feltételeket és ellenőrzést a rokkantsági nyugellátások folyósítása
tekintetében.
3.           Gyorsítsa fel a nemzeti
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtását. Biztosítsa, hogy a
szociális biztonsági járulékok minimális küszöbértékei ne tartsanak vissza a
bejelentett munkavégzéstől. Fokozza az Állami Foglalkoztatási Szolgálat teljesítményének javítására
irányuló erőfeszítéseket. A szegénység enyhítése érdekében javítsa a
szociális transzferek hatékonyságát, és azért, hogy a gyermekek és az idősek
minőségi szociális szolgáltatásokhoz juthassanak, továbbá hajtsa végre a
nemzeti roma integrációs stratégiát.
4.           Gyorsítsa fel a közoktatásra
és a felsőoktatásra vonatkozó, megfelelő jogi aktusok és az azokat
kísérő intézkedések reformját, a hangsúlyt a tanterv
korszerűsítésére, a tanárképzés javítására, valamint a hátrányos
helyzetű csoportok oktatáshoz való hozzájutásának biztosítására helyezve.
Javítsa a kezdő vállalkozások és a kkv-k forráshoz jutását, különösen
azokét, amelyek innovatív tevékenységeket folytatnak.
5.           Fokozza az igazgatási
kapacitás erősítésére és a reformokra irányuló erőfeszítéseket,
csökkentve a bürokráciát és az adófizetés és -beszedés költségeit, valamint
javítva az uniós pénzeszközök felhasználását, különösen a közúti és vasút
közlekedés, valamint a vízgazdálkodás területén. Javítsa az igazságszolgáltatás
minőségét és függetlenségét, és gyorsítsa fel az elektronikus kormányzás
bevezetését. Erősítse a szabályozó hatóságok, és a legfontosabb szállítási
ágazatok állami igazgatási kapacitásait.
6.           Gondoskodjon a közbeszerzési
törvény zavartalan végrehajtásáról. Erősítse a szabálytalanságok
megelőzését, továbbá alkalmazza hatékonyan a közbeszerzési törvény és az
összeférhetetlenségről szóló törvény alapján kiszabható szankciókat.
7.           Hozzon intézkedéseket a piaci
akadályok, a garantált nyereségre vonatkozó megállapodások és az árszabályozás
megszüntetésére. Biztosítsa az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetők
függetlenségét; egészítse ki a piaci szerkezetet, különösen az energiatőzsdék
és a kiegyenlítő piacok tekintetében. Javítsa a villamosenergia- és a
gázellátási összeköttetéseket, erősítse az energiahatékonyságot és fokozza
az ellátás zavarainak kezeléséhez szükséges kapacitást.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               HL L 306., 2011.11.23., 25. o.
[3]               COM(2012) 302 végleges.
[4]               P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047.
[5]               A 2012. április 26-i 2012/238/EU tanácsi határozat.
[6]               COM(2012) 68 végleges.
[7]               SWD(2012) 151 végleges.
[8]               A Bizottság szolgálatai által, a közösen elfogadott
módszertan alkalmazásával, a programban nyújtott információk alapján újra
kiszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes,
ciklikusan kiigazított egyenleg.
[9]               A 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése
alapján.


title: Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2015. december 11.) a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták elismeréséről és meghatározásáról (ERKT/2015/1)

text:
               12.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 97/1

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA
   (2015. december 11.)
   a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták elismeréséről és meghatározásáról
   (ERKT/2015/1)
   (2016/C 97/01)
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének b), d) és f) pontjára, valamint 16–18. cikkére,
   tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 138. és 139. cikkére,
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (3) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára és 18–20. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A globális pénzügyi válság egyik leginkább destabilizáló elemét a reálgazdaságot ért pénzügyi sokkok bankrendszeren és a pénzpiacokon keresztül történő prociklikus felerősítése jelentette. A túlzott hitelnövekedést követő gazdasági visszaesés időszaka jelentős veszteségekhez vezethet a bankszektorban, és ördögi kört indíthat be. Egy ilyen helyzetben a hitelintézetek által a mérlegük erősítése érdekében hozott intézkedések nyomást gyakorolhatnak a reálgazdaság rendelkezésére álló hitelkínálatra, fokozva ezzel a gazdasági visszaesést és tovább gyengítve mérlegüket.

               (2)

               Az anticiklikus tőkepuffer célja, hogy a bankszektor ellenálló képességének növelése útján e prociklikus dinamika ellen hasson. Az anticiklikus tőkepufferek fenntartását előíró szabályok a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által 2010 decemberében kibocsátott és az Unió által a 2013/36/EU irányelvvel végrehajtott, a banki tőkemegfelelésről szóló új globális szabályozási standardok (a Bázel III. keretrendszer) részét képezik. Az anticiklikus pufferráta növelésével a kijelölt hatóságok vagy szervek előírhatják a bankszektor számára további tőke felhalmozását olyan időszakokban, amikor növekednek a túlzott hitelnövekedésből eredő, rendszerszintű kockázatok. Amikor az ilyen kockázatok bekövetkeznek, a hatóságok alacsonyabb szinten határozhatják meg az anticiklikus pufferrátát és lehetővé tehetik, hogy a többlettőke jelentette e puffert a váratlan veszteségek fedezésére használják fel. Ez lehetővé teszi a bankszektor számára, hogy folytassa a reálgazdaságnak történő hitelezést és megfeleljen a szabályozói tőkekövetelményeknek.

               (3)

               A határokon átnyúló hitelezés nemzetközi dimenzióval ruházza fel az anticiklikus tőkepuffert. A tagállamok belföldi bankszektorának harmadik országokkal szembeni kitettségeiből veszteségek származhatnak. Az ilyen veszteségek jelentősek lehetnek, ha a harmadik országban, amellyel szemben a tagállam bankszektora jelentős kitettségekkel rendelkezik, a túlzott hitelnövekedés időszaka után gazdasági visszaesés következik be.

               (4)

               Az anticiklikus tőkepufferre vonatkozó Bázel III. keretrendszer célja e nemzetközi dimenzió megragadása. A keretrendszer alapján az országoknak így különösen el kell ismerniük egymás anticiklikus pufferrátáit. Ha az egyik országban egy hatóság a belföldi bankszektora túlzott hitelnövekedéstől való védelme érdekében növeli az anticiklikus pufferrátát, más országok hatóságainak ugyanazt az anticiklikus pufferrátát kell alkalmazniuk belföldi bankjaiknak az adott országgal szembeni kitettségeire. A keretrendszer értelmében a bankok pufferkövetelményeiket a kitettségeik földrajzi elhelyezkedése alapján számítják ki. A Bázel III. keretrendszer a 2,5 %-ig terjedő mértékű anticiklikus pufferrátákra vonatkozóan az országok közötti kötelező viszonosságról rendelkezik, átmeneti rendelkezések előírásával. Ha a különböző országokban következetesen alkalmazzák, az országok közötti e viszonosság elősegítené egy adott ország bankszektorának védelmét a más országokban mutatkozó túlzott hitelnövekedéshez kapcsolódó kockázatokkal szemben.

               (5)

               Mivel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjai jogilag nem kötelező erejűek, előfordulhat, hogy a világ egyes országai nem ugyanúgy hajtják végre az anticiklikus tőkepuffert. Egyes országok késleltethetik a végrehajtását vagy esetleg egyáltalán nem hajtják végre. Az Unióban a 2013/36/EU irányelv 136. cikke rögzíti, hogy a kijelölt hatóságoknak hogyan kell meghatározniuk a belföldi kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátákat. A belföldi kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták meghatározására vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv 135. cikke által megkövetelt további útmutatást az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2014/1 ajánlása (4) tartalmazza. Az Unióban tehát létezik egy közös jogi keretrendszer, amelynek célja az intézkedés mellőzésére irányuló tendencia leküzdése, és 2016-tól kötelező lesz negyedévente meghatározni a belföldi kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátákat. Ugyanakkor bizonytalanság áll fenn a tekintetben, hogy azon harmadik országok, amelyek nem tagjai a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságnak, végre fogják-e hajtani az anticiklikus tőkepuffert, és ha igen, mennyiben.

               (6)

               A kijelölt hatóságok jogszabályban biztosított hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy megvédjék bankszektorukat a harmadik országokban jelentkező túlzott hitelnövekedésből eredő kockázatoktól. Így különösen a 2013/36/EU irányelv 139. cikke bizonyos körülmények között lehetővé teszi a kijelölt hatóságok számára, hogy valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátát határozzanak meg, amelyet a belföldön engedélyezett intézményeknek az intézményspecifikus anticiklikus pufferrátájuk kiszámításához alkalmazniuk kell. A kijelölt hatóság eljárhat az olyan helyzetekben, amikor a harmadik országbeli érintett hatóság nem határozott meg és tett közzé anticiklikus pufferrátát az adott országra vonatkozóan, vagy ha úgy ítéli meg, hogy a harmadik országbeli érintett hatóság által az adott országra vonatkozóan meghatározott anticiklikus pufferráta nem elegendő ahhoz, hogy megvédje a tagállamok belföldi bankszektorait a szóban forgó harmadik országban mutatkozó túlzott hitelnövekedéshez kapcsolódó potenciális veszteségektől.

               (7)

               A harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták meghatározása, amennyiben arra nem összehangolt módon kerül sor, az Unión belül az ugyanazon harmadik országgal szembeni kitettségekre és ugyanazon kockázatokra vonatkozó eltérő tőkekövetelményekhez vezethet. A valamely harmadik országban mutatkozó fejlemények elemzése során a kijelölt hatóságok eltérő következtetésekre juthatnak a tekintetben, hogy az adott országban a hitelnövekedés túlzott-e és a belföldi bankrendszerükre nézve olyan kockázatot jelent-e, amelyet csökkenteni kell. Még ha a kijelölt hatóságok azonosan értékelik is a kockázatot, eltérő következtetésekre juthatnak az adott kockázat csökkentéséhez szükséges megfelelő anticiklikus pufferráta szintjét illetően.

               (8)

               A harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták elismerése, amennyiben arra nem összehangolt módon kerül sor, szintén eltérő tőkekövetelményekhez vezethet az Unión belül. A más kijelölt hatóságok vagy harmadik országbeli érintett hatóságok által meghatározott anticiklikus pufferráták elismerését az uniós jog a 2,5 %-ig terjedő mértékű pufferráták esetében előírja, 2016 és 2019 között a 2013/36/EU irányelv 160. cikkében meghatározott átmeneti rendelkezések mellett. Míg az ERKT/2014/1 ajánlással összhangban a kijelölt hatóságoknak általában a kötelező szinteket meghaladó anticiklikus pufferrátákat is el kell ismerniük, ez csak az Unión belüli más országok kijelölt hatóságai által meghatározott anticiklikus pufferrátákra vonatkozik, a harmadik országbeli érintett hatóságok által harmadik országok tekintetében meghatározott anticiklikus pufferrátákra nem. Ez azt jelenti, hogy a harmadik országbeli érintett hatóságok által meghatározott anticiklikus pufferráták elismerésének módja az Unión belül eltérően alakulhat. Így különösen 2019 előtt egyes kijelölt hatóságok úgy dönthetnek, hogy az átmeneti rendelkezéseket alkalmazzák, míg mások dönthetnek úgy, hogy eltérnek azoktól. Ezenkívül 2019-től egyes kijelölt hatóságok dönthetnek úgy, hogy önkéntesen elismerik a 2,5 %-ot meghaladó anticiklikus pufferrátákat, míg mások dönthetnek úgy, hogy ezt nem teszik meg.

               (9)

               Általában véve nem lenne kívánatos, hogy az ugyanazon harmadik országgal szembeni kitettségekre és ugyanazon kockázatokra az Unión belül különböző tőkekövetelmények vonatkozzanak, mivel ez aláásná az egyenlő versenyfeltételeket az Unióban és lehetőséget teremtene a szabályozási arbitrázsra. Az azon uniós országokban található hitelintézetek számára, ahol alacsonyabb anticiklikus pufferráta alkalmazandó egy adott harmadik országgal szembeni kitettségekre, mint más uniós országokban, ösztönzés állna fenn arra, hogy az adott harmadik országnak történő hitelezésük fokozása révén növeljék piaci részesedésüket. A hitelezés ilyen növekedése ahhoz vezethetne, hogy valamely ország hitelintézetei nagymértékű koncentrált kitettségekkel rendelkeznének egy adott harmadik országgal szemben. Ezek az egyenlőtlen versenyfeltételek és a szabályozási arbitrázsra való ebből eredő ösztönzés végső soron fenyegethetné a pénzügyi stabilitást az Unióban.

               (10)

               Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) szerepet játszik annak biztosításában, hogy egy-egy harmadik ország tekintetében az Unióban általában a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó azonos anticiklikus pufferráták legyenek alkalmazandóak. Az ERKT a 2013/36/EU irányelv 139. cikk (3) bekezdése alapján kifejezett megbízatással rendelkezik arra, hogy e téren biztosítsa az összhangot. Az ERKT úgy ítéli meg, hogy e megbízatást a legjobban úgy tudja teljesíteni, ha a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó azonos anticiklikus pufferráták elismerését és meghatározását illetően uniószerte koherens megközelítést ösztönöz.

               (11)

               Ezen ajánlás célja annak biztosítása, hogy egy adott harmadik országgal szembeni kitettségekre uniószerte általában ugyanazt az anticiklikus pufferrátát alkalmazzák. Kiterjed: a) a harmadik országbeli érintett hatóságok által az adott országra vonatkozóan meghatározott anticiklikus pufferráta kijelölt hatóságok általi elismerésére; b) a valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráta kijelölt hatóságok általi meghatározására; c) az anticiklikus pufferráta kijelölt hatóságok által alacsonyabb szinten történő meghatározására, amennyiben valamely harmadik országban csökkennek, illetve bekövetkeznek a kockázatok; és d) a valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátáról történő, a kijelölt hatóságok általi tájékoztatásra.

               (12)

               Az A. ajánlás célja annak biztosítása, hogy a kijelölt hatóságok általában a valamely harmadik országbeli hatóság által az adott országra vonatkozóan meghatározott anticiklikus tőkepuffer azonos rátáját ismerjék el. Ennek elérése érdekében az uniós jogban rögzített azon követelményre épít, amely szerint teljes körűen el kell ismerni a 2,5 %-ig terjedő mértékű anticiklikus pufferrátákat, átmeneti szabályok fenntartásával. Ajánlott, hogy a kijelölt hatóságok az ERKT-n keresztül hangolják össze a 2,5 %-ot meghaladó anticiklikus pufferráták elismerését. Amikor erre sor kerül, az ERKT ajánlást fog kiadni annak érdekében, hogy útmutatást nyújtson a kijelölt hatóságoknak arról, hogy elismerjék-e a harmadik ország által meghatározott magasabb anticiklikus pufferrátát, és ha igen, mennyiben. Míg az anticiklikus pufferráták azon harmadik országok általi meghatározását, amelyek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tagjai, az ERKT titkársága figyelemmel fogja kísérni, a kijelölt hatóságoknak tájékoztatniuk kell az ERKT-t, ha olyan harmadik ország határoz meg 2,5 %-ot meghaladó anticiklikus pufferrátát, amely nem tagja a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságnak. Ajánlott továbbá, hogy a kijelölt hatóságok értesítsék az ERKT-t, amennyiben nem egyértelmű számukra, hogy egy harmadik ország által elfogadott valamely intézkedést a 2013/36/EU irányelv alapján anticiklikus tőkepufferként kell-e elismerni. Az ilyen esetekben az ERKT ajánlást fog kibocsátani, amely útmutatással szolgál majd.

               (13)

               A B. ajánlás célja, hogy a kijelölt hatóságok, amikor a valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráta meghatározására vonatkozó hatáskörüket gyakorolják, azonos szinten határozzák meg ezt a rátát. A kijelölt hatóságokat az ERKT ösztönzi arra, hogy gyakorolják a 2013/36/EU irányelv 139. cikke alapján fennálló hatáskörüket. A kijelölt hatóságoknak így különösen meg kell határozniuk, hogy országuk bankrendszere mely harmadik országokkal szemben rendelkezik jelentős kitettségekkel. Ezenkívül figyelemmel kell kísérniük az e harmadik országokban mutatkozó fejleményeket a túlzott hitelnövekedés jeleire tekintettel. Ha a kijelölt hatóságok az általuk figyelemmel kísért e harmadik országok valamelyikében ilyen jeleket észlelnek és úgy vélik, hogy szükség van az e harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráta meghatározására, tájékoztatniuk kell az ERKT-t. Ha az ERKT úgy véli, hogy az Unióban össze kell hangolni az enyhítő intézkedéseket, ajánlást fog kibocsátani a kijelölt hatóságok számára az adott harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó megfelelő anticiklikus pufferráta meghatározását illetően.

               (14)

               A C. ajánlás célja annak biztosítása, hogy ahol indokolt a valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráta alacsonyabb szinten történő meghatározása, mivel a kockázatok vagy csökkentek, vagy bekövetkeztek, uniószerte ugyanaz az alacsonyabb anticiklikus pufferráta legyen alkalmazandó. Ennek érdekében ajánlott, hogy a valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráta alacsonyabb szinten történő meghatározása esetén a kijelölt hatóságok ugyanazt az utat kövessék, mint az anticiklikus pufferráta emelése esetén. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a kijelölt hatóságok az ERKT egy ajánlásával összhangban valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátát ismertek el vagy határoztak meg, együtt kell működniük az ERKT-vel a harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráta megfelelő szintjének megállapítása érdekében, ha szóban forgó harmadik ország az anticiklikus pufferrátát alacsonyabb szinten határozza meg. Amikor erre sor kerül, az ERKT ajánlást fog elfogadni annak érdekében, hogy útmutatást nyújtson a kijelölt hatóságoknak a szóban forgó harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó megfelelő anticiklikus pufferrátáról. Míg az anticiklikus pufferráták azon harmadik országok általi meghatározását, amelyek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tagjai, az ERKT figyelemmel fogja kísérni, a kijelölt hatóságoknak tájékoztatniuk kell az ERKT-t, ha olyan harmadik ország határozza meg alacsonyabb szinten az anticiklikus pufferrátát, amely nem tagja a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságnak. Ajánlott továbbá, hogy a kijelölt hatóságok, amennyiben az ERKT egy ajánlását követve valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátát ismertek el vagy határoztak meg, értesítsék az ERKT-t, ha úgy ítélik meg, hogy az adott harmadik országban a kockázatok csökkennek vagy bekövetkeznek.

               (15)

               A D. ajánlás célja annak biztosítása, hogy a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátákról szóló döntésekről az Unión belül egyértelmű tájékoztatást nyújtsanak. Ez várhatóan segíti majd a közvélemény elvárásainak kezelését, biztosítja, hogy a kijelölt hatóságok között koordinálni lehessen az intézkedéseket, valamint biztosítja a makroprudenciális politika hitelességének, elszámoltathatóságának és eredményességének növelését. Ennek elérése érdekében a kijelölt hatóságoknak ugyanazt az elvet kell alkalmazniuk a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták elismerésének, meghatározásának és csökkentésének folyamatára, mint amelyet az ERKT/2014/1 ajánlás a belföldi kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferrátákról való tájékoztatást illetően rögzít.

               (16)

               A 2013/36/EU irányelv 136. cikke alapján minden tagállamnak ki kell jelölnie egy hatóságot vagy szervet, amely felelős az anticiklikus pufferráták meghatározásáért és elismeréséért. Ezenkívül az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (5) meghatározott feladatokkal ruházza fel az Európai Központi Bankot (EKB). Így különösen, az EKB az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő kijelölt nemzeti hatóságok által előírtaknál szigorúbb követelményeket alkalmazhat az anticiklikus tőkepufferrátákra vonatkozóan, és rendelkezik mindazon hatáskörökkel és kötelezettségekkel, amelyekkel a kijelölt hatóságok a vonatkozó uniós jog alapján rendeznek. Kizárólag e célból az EKB kijelölt hatóságnak minősül.

               (17)

               Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy a Tanácsot az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   1. SZAKASZ

      AJÁNLÁSOK

      A. ajánlás – A harmadik országbeli hatóságok által meghatározott anticiklikus pufferráták elismerése

               1.

               Amennyiben valamely harmadik országbeli érintett hatóság az adott országra vonatkozóan 2,5 %-ot meghaladó anticiklikus pufferrátát határoz meg, a kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az uniószerte egységes elismeréssel kapcsolatos útmutatás kérése céljából haladéktalanul tájékoztassák az ERKT-t, kivéve, ha a ráta olyan országra alkalmazandó, amely a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tagja, vagy egy másik kijelölt hatóság már tájékoztatta az ERKT-t az adott anticiklikus pufferrátáról. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT tájékoztatásához az ezen ajánlás I. mellékletében szereplő sablont használják.

               2.

               Amennyiben a kijelölt hatóságok számára nem egyértelmű, hogy egy harmadik országbeli hatóság által elfogadott valamely intézkedést a 2013/36/EU irányelv alapján anticiklikus pufferrátaként el kell-e ismerni, a kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy haladéktalanul tájékoztassák az ERKT-t, kivéve, ha az ERKT-t egy másik kijelölt hatóság már tájékoztatta. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT tájékoztatásához az ezen ajánlás I. mellékletében szereplő sablont használják.

      B. ajánlás – A harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták meghatározása

               1.

               A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy évente azonosítsák a jelentős harmadik országokat. Ezen azonosításnak a belföldön engedélyezett intézmények harmadik országokkal szembeni kitettségeire vonatkozó mennyiségi információkon kell alapulnia, azonban nem feltétlenül kell azokra korlátozódnia. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy minden év második negyedévében nyújtsák be az e jelentős harmadik országok listáját az ERKT-nek, az ezen ajánlás II. mellékletében található sablon felhasználásával.

               2.

               A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy legalább évente kövessék figyelemmel az 1. bekezdéssel összhangban azonosított jelentős harmadik országban mutatkozó túlzott hitelnövekedésből eredő kockázatokat, kivéve azon országok esetében, amelyeket az ERKT az ERKT/2015/3 határozattal (6) összhangban már figyelemmel kísér. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy értesítsék az ERKT-t azokról az esetekről, amikor úgy döntenek, hogy nem követnek figyelemmel egy jelentős harmadik országot, mivel azt az országot az ERKT az ERKT/2015/3 határozattal összhangban már figyelemmel kíséri. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT ilyen esetekről való értesítéséhez az ezen ajánlás II. mellékletében szereplő sablont használják.

               3.

               A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy értesítsék az ERKT-t azokról a helyzetekről, amikor úgy ítélik meg, hogy valamely harmadik országbeli érintett hatóságoknak az adott harmadik országra vonatkozó anticiklikus pufferrátát kellene meghatároznia és közzétennie, vagy a harmadik országbeli érintett hatóság által az adott harmadik országra vonatkozóan meghatározott és közzétett anticiklikus pufferráta szintjét nem tekintik elegendőnek ahhoz, hogy megvédje a belföldi pénzügyi intézményeket a szóban forgó harmadik országban mutatkozó túlzott hitelnövekedésből eredő kockázatoktól. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT erről való értesítéséhez az ezen ajánlás I. mellékletében szereplő sablont használják.

      C. ajánlás – A harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták alacsonyabb szinten történő meghatározása

               1.

               Amennyiben egy harmadik országbeli érintett hatóság által az adott országra vonatkozóan meghatározott anticiklikus pufferrátát az ERKT egy ajánlása alapján elismernek, és a harmadik országbeli érintett hatóság az anticiklikus pufferrátát alacsonyabb szinten határozza meg, a kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az egységes elismeréssel vagy az új alacsonyabb anticiklikus pufferráták meghatározásával kapcsolatos útmutatás kérése céljából haladéktalanul tájékoztassák az ERKT-t, kivéve, ha a szóban forgó ráta olyan országra alkalmazandó, amely a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tagja, vagy egy másik kijelölt hatóság már tájékoztatta az ERKT-t az új alacsonyabb anticiklikus pufferrátáról. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT erről való tájékoztatásához az ezen ajánlás I. mellékletében szereplő sablont használják.

               2.

               Amennyiben valamely harmadik országbeli érintett hatóság az anticiklikus pufferrátát alacsonyabb szinten határozza meg, és az adott harmadik országgal szembeni kitettségekre alkalmazandó anticiklikus pufferráta az ERKT egy ajánlása alapján került meghatározásra, a kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az azzal kapcsolatos útmutatás kérése céljából, hogy az adott harmadik országgal szembeni kitettségekre alacsonyabb anticiklikus pufferrátát kell-e alkalmazni, haladéktalanul tájékoztassák erről az ERKT-t, kivéve, ha a szóban forgó ráta olyan országra alkalmazandó, amely a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság tagja, vagy egy másik kijelölt hatóság már tájékoztatta az ERKT-t az új alacsonyabb anticiklikus pufferrátáról. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT erről való tájékoztatásához az ezen ajánlás I. mellékletében szereplő sablont használják.

               3.

               Ha a valamely harmadik országgal szembeni kitettségekre alkalmazandó anticiklikus pufferráta az ERKT egy ajánlása alapján került meghatározásra, és egy kijelölt hatóság úgy ítéli meg, hogy a kockázatok bekövetkeznek vagy csökkennek, e kijelölt hatóság számára ajánlott, hogy az azzal kapcsolatos útmutatás kérése céljából, hogy az adott harmadik országgal szembeni kitettségekre alacsonyabb anticiklikus pufferrátát kell-e alkalmazni, haladéktalanul tájékoztassa erről az ERKT-t, kivéve, ha egy másik kijelölt hatóság már tájékoztatta erről az ERKT-t. A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT erről való értesítéséhez az ezen ajánlás I. mellékletében szereplő sablont használják.

      D. ajánlás – A harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták meghatározásáról és elismeréséről szóló döntésekről való tájékoztatás

   A kijelölt hatóságok számára ajánlott, hogy módosítsák az ERKT/2014/1 ajánlás 1. szakasza A. ajánlásának 5. elvével összhangban meghatározott kommunikációs stratégiáikat és kereteiket annak érdekében, hogy azok kiterjedjenek a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták elismeréséről és meghatározásáról szóló döntésekre is.
   2. SZAKASZ

      VÉGREHAJTÁS

   1.   Értelmezés

   Ennek az ajánlásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

               a)

               „anticiklikus pufferráta”: jelentése megegyezik a 2013/36/EU irányelv 128. cikke 7. pontjában foglaltakkal;

               b)

               „kijelölt hatóság”: jelentése megegyezik az ERKT/2014/1 ajánlásban foglaltakkal;

               c)

               „belföldön engedélyezett intézmény”: abban a tagállamban engedélyezett intézmény, amelynek tekintetében egy külön kijelölt hatóság felelős az anticiklikus pufferráta meghatározásáért;

               d)

               „jelentős kitettségek”: olyan kitettségek, amelyek potenciálisan lényeges veszteségekhez vezethetnek valamely országban a belföldön engedélyezett intézmények számára, ezáltal negatív hatást gyakorolva a pénzügyi stabilitásra az adott országban;

               e)

               „jelentős harmadik ország”: olyan harmadik ország, amellyel szemben belföldön engedélyezett intézmények jelentős kitettségekkel rendelkeznek;

               f)

               „harmadik országbeli érintett hatóság”: valamely harmadik országban az anticiklikus pufferráták meghatározásáért felelős hatóság vagy szerv;

               g)

               „harmadik ország”: bármely Európai Gazdasági Térségen kívül ország.

         2.   Megfelelési kritériumok

   A címzetteknek közölniük kell az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentéseknek legalább a következőket kell tartalmazniuk:

               a)

               a meghozott intézkedés típusára és időpontjára vonatkozó tájékoztatás;

               b)

               annak értékelése, hogy a meghozott intézkedések elérték-e ezen ajánlás célkitűzéseit;

               c)

               részletes indokolás az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre vonatkozóan, beleértve a jelentéstétellel kapcsolatos késedelmet is.

         3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

               (1)

               A címzetteknek az alábbiakban rögzített határidőknek megfelelően közölniük kell az ERKT-val, a Tanáccsal és a Bizottsággal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését meg kell indokolniuk.

               (2)

                  A. ajánlás – Az ERKT kéri a kijelölt hatóságokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre az A(1) és az A(2) ajánlást arra az esetre, ha az érintett ajánlásban megjelölt helyzet bekövetkezne, és 2020. december 31-ig nyújtsanak be az A(1) és az A(2) ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést az ERKT-hoz.

               (3)

                  B. ajánlás – Az ERKT kéri a kijelölt hatóságokat, hogy:

                           a)

                           2016. december 31-ig jelentsék be az ERKT-nak a B(1) ajánlás végrehajtása érdekében az érintett harmadik országok jelentőségének értékelése céljából megállapított kritériumok listáját;

                           b)

                           haladéktalanul hajtsák végre a B(1) ajánlást arra az esetre, ha az érintett ajánlásban megjelölt helyzet bekövetkezne, és 2020. december 31-ig nyújtsanak be a B(1) ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést az ERKT-hoz;

                           c)

                           2016. december 31-ig jelentsék be az ERKT-nak, hogy hogyan kísérik figyelemmel a B(2) ajánlás végrehajtása érdekében a jelentős harmadik országokban mutatkozó túlzott hitelnövekedésből eredő kockázatokat;

                           d)

                           haladéktalanul hajtsák végre a B(3) ajánlást arra az esetre, ha az érintett ajánlásban megjelölt helyzet bekövetkezne, és 2020. december 31-ig tegyenek jelentést az ERKT-nak a B(3) ajánlás végrehajtásáról.

               (4)

                  C. ajánlás – Az ERKT kéri a kijelölt hatóságokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre a C(1), a C(2) és a C(3) ajánlást arra az esetre, ha az érintett ajánlásban megjelölt helyzet bekövetkezne, és 2020. december 31-ig tegyenek jelentést az ERKT-nak a C(1), a C(2) és a C(3) ajánlás végrehajtásáról.

               (5)

                  D. ajánlás – Az ERKT kéri a kijelölt hatóságokat, hogy 2016. december 31-ig tegyenek jelentést az ERKT-nak a D. ajánlás végrehajtásáról.

               (6)

               Az igazgatótanács a 2013/36/EU irányelvvel összhangban a harmadik országokkal szembeni kitettségekre vonatkozó anticiklikus pufferráták meghatározása és elismerése terén szerzett tapasztalatok, vagy a nemzetközileg elfogadott gyakorlatok alakulása fényében dönt arról, hogy ezt az ajánlást mikor kell felülvizsgálni vagy aktualizálni.

         4.   Figyelemmel kísérés és értékelés

               a)

               Az ERKT titkársága:

                           i.

                           támogatást nyújt a címzetteknek, többek között az összehangolt jelentéstétel elősegítése, a megfelelő sablonok biztosítása, és szükség esetén a megfelelésre vonatkozó eljárás és határidők részletezése útján;

                           ii.

                           ellenőrzi a címzettek általi megfelelést, ideértve szükség esetén, kérésükre támogatás nyújtását, és a megfelelésről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak.

               b)

               Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és határoz arról, hogy ezt az ajánlást betartották-e, és a címzettek megfelelő indokolást adtak-e az intézkedés mellőzésére.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 11-én.

            az ERKT elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

      (3)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

      (4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2014/1 ajánlása (2014. június 18.) az anticiklikus tőkepufferráták meghatározására vonatkozó útmutatásról (HL C 293., 2014.9.2., 1. o.).

      (5)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

      (6)  Az angol változat elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu

      I. MELLÉKLET
      ESRB TEMPLATE FOR RECOGNITION OR SETTING OF COUNTERCYCLICAL BUFFER RATES
      [NAME OF THE THIRD COUNTRY]

                     COMMUNICATING AUTHORITY

                  [NAME OF THE DESIGNATED AUTHORITY]

                     DESCRIPTION OF COUNTERCYCLICAL CAPITAL BUFFER MEASURE

                     Please describe the countercyclical capital buffer measure that is the subject matter of this communication as well as the countercyclical buffer rate that was set by the relevant third-country authority.

                     (Example: countercyclical buffer rate set at 0,625 % in THIRD COUNTRY XYZ with an implementation date of DD/MM/YYYY)

                     PURPOSE OF COMMUNICATION

                              ☐

                                 Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority in excess of 2,5 %, as provided in Recommendation A(1)

                              ☐

                                 Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority when it is unclear whether or not it can be recognised under the Union framework, as provided in Recommendation A(2)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country in the event of inaction/insufficient action by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country that is higher than the countercyclical buffer rate set by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

                              ☐

                                 Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for recognition of the previous rate, as provided in Recommendation C(1)

                              ☐

                                 Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for setting a rate for exposures to that third country, as provided in Recommendation C(2)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country at a rate lower than the previous rate already established by an ESRB recommendation and where there are signs of risks from excessive credit growth materialising or abating, as provided in Recommendation C(3).

                     HAS THE DESIGNATED AUTHORITY OF THE THIRD COUNTRY ASKED FOR RECOGNITION?

                              ☐

                                 YES

                              ☐

                                 NO

                              ☐

                                 DO NOT KNOW

                              ☐

                                 N/A

                     DESIRED TIMEFRAME FOR THE ESRB TO REACH A DECISION

                     OTHER RELEVANT INFORMATION

                     CONTACT DETAILS OF THE AUTHORITY

                     Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

            The designated authority representing a Union jurisdiction should notify/inform the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu

      II. MELLÉKLET
      ESRB TEMPLATE TO IDENTIFY
      MATERIAL THIRD COUNTRIES FOR
      [NAME OF THE UNION JURISDICTION]

                     NOTIFYING AUTHORITY

                     MATERIAL THIRD COUNTRIES

                     METHODOLOGY USED FOR IDENTIFYING A MATERIAL THIRD COUNTRY

                     Please describe the methodology used pursuant to Articles 3 and 4 of Decision ESRB/2015/3

                     [COUNTRY 1] – ___%

                     […] – ___%

                     [COUNTRY …N] – ___%

                     MATERIAL THIRD COUNTRIES NOT BEING MONITORED

                     Please provide details of cases where the notifying authority decided not to monitor a material third country because the ESRB is already monitoring it pursuant to Decision ESRB/2015/3

                     [COUNTRY 1]

                     OTHER RELEVANT INFORMATION USED TO IDENTIFY A MATERIAL THIRD COUNTRY

                     CONTACT DETAILS AT THE NOTIFYING AUTHORITY

                     Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

            The designated authority representing a Union jurisdiction should notify the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu
      This information should be provided annually during the second quarter of the year.


Avis juridique important

|

52004SC0829

Ajánlás a tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően a Cseh Köztársaság konvergencia-programjáról (2004-2007)  /* SEC/2004/0829 végleges */

Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően a Cseh Köztársaság konvergencia-programjáról (2004-2007)(a Bizottság előterjesztése)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉSA költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet [1] kimondja, hogy a kívülálló tagállamoknak, akik nem vezették be a közös valutát, a Szerződés 99. cikkének értelmében a többoldalú felügyelet céljából rendszeres időközönként konvergencia-programokat kell a Tanácshoz és a Bizottsághoz benyújtaniuk.[1]  HL L 209. szám, 1997.08.02., Valamennyi, a szövegben említett dokumentum a következő internetes címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.E rendelet 9. cikkének megfelelően a Tanácsnak a Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság (a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) értékelése alapján minden egyes konvergencia-programot meg kell vizsgálnia. A Tanácsnak, a programok megvizsgálása után, a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően azokat véleményeznie kell. A rendelet értelmében a tagállamoknak évente be kell nyújtaniuk konvergencia-programjuk naprakésszé tett változatát, amelyet a Tanács ugyanezen eljárásoknak megfelelően szintén megvizsgálhat.Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tíz ország eltéréssel rendelkezik, tehát a közös valutát még nem vezette be. Kötelezettséget vállaltak arra, hogy konvergencia-programjaikat 2004. május 15-éig, azok első naprakésszé tett változatát pedig 2004 végéig benyújtják.A Cseh Köztárság a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját 2004. május 13-án nyújtotta be. A 2004-es tavaszi előrejelzés eredményeit figyelembe véve, és tekintettel a magatartási kódexre [2], valamint a Bizottság 2002. november 27-i, a költségvetési politikák szorosabb összehangolásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményében megállapított elvekre [3], a Bizottság szolgálatai elvégezték e program technikai értékelését. Az értékelés eredményei a következők:[2]  A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye, az ECOFIN 2001. július 10-i megjegyzésével.[3]  COM(2002) 668 végleges, 2002.11.27.A 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló, első cseh konvergencia-programot 2004. május 13-án nyújtották be. A konvergencia-program egyértelműen kifejezésre juttatja az eurózónához való, 2009-2010 körüli csatlakozás szándékát, feltéve, hogy sikerül a maastrichti kritériumoknak megfelelni, és a tényleges konvergencia elégséges szintjét elérni. A hatóságok úgy tervezik, hogy az ERM II részvételt két évre korlátozzák.Csehország programja csak részben tesz eleget a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódexnek [4]. Különösen az ESA95 statisztikai szabványokat nem sikerült teljes mértékben betartani, és az államháztartás funkcionális alegységeinek és alszektorainak bevételi és kiadási oldalára vonatkozó ESA95 adatok minőségén kell még javítani.[4]  A nominális GDP meghatározásakor a konvergencia-program nem használja a legfrissebb, a költségvetési adatok 2004. márciusi bejelentésében szereplő adatokat, ami a Pénzügyminisztérium és a cseh Statisztikai Hivatal közötti koordináció hiányát mutatja. Az új GDP-adatokat tartalmazó naprakésszé tett táblázatokat 2004. június 2-án küldték meg, és a program értékelését már ezen aktualizált adatok alapján végezték.Az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 12,9%-ára (a GDP 5,9%-ára, ha az állami garanciák elszámolásával kapcsolatos, jelentősebb egyszeri műveletet nem vesszük figyelembe), a Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték fölé emelkedett. A Bizottság 2004. május 12-én a Szerződés 104. cikke (3) bekezdésében említett jelentés elfogadásával a túlzott hiány esetén követendő eljárást kezdett a Cseh Köztársaság ellen. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság a jelentést május 24-én véleményezte. A Tanács a két bizottsági ajánlás alapján várhatóan 2004. [július 5-én] határoz arról, hogy fennáll-e a Cseh Köztársaságban túlzott hiány, és megfogalmaz-e ajánlásokat a Cseh Köztársaság számára a túlzott hiány megszüntetése érdekében.A programban ismertetett makrogazdasági forgatókönyv szerint a GDP reálnövekedése 2004-ben 2,8%-os lesz, majd azt követően némileg felgyorsul, 2007-re elérve a 3,5%-ot, ami kismértékben bár, de felülmúlja a cseh hatóságok által becsült potenciális kibocsátás-növekedést. Ez alatta marad a Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzésében a 2004-2005-re vonatkozó adatoknak, és szintén nem éri el a pénzügyminisztérium által független konjunktúrakutatókból felállított panel 2004-2007-es előrejelzéseit. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyvet így óvatosnak lehet tekinteni. A növekedés várhatóan elsősorban beruházás- és magánfogyasztás-vezérelt lesz. A program ugyanakkor két alternatív forgatókönyvet is ismertet, melyek három meghatározó exogén változó eltérő fejlődését feltételezik, nevezetesen a külső keresletét, az árfolyamokét és az olajárakét. A költségvetési prognózisok értékeléséhez az alapváltozat jelenti a hivatkozásul szolgáló forgatókönyvet, mivel óvatosabb növekedési feltételezéseket tükröz.Az infláció a 1998. januári 10% feletti értékről - amikor az inflációscél-követés rendszerét bevezették - 2002 közepére közel nullára esett vissza. Az árak a 2003-as év nagy részében csökkentek, és csak 2004-ben kezdtek ismét emelkedni. A közelmúltbeli HÉA-változások és a szabályozott árak emelkedése várhatóan hozzájárul az infláció (HICP - harmonizált fogyasztóiár-index) növekedéséhez, amely az előrejelzések szerint az év egészére nézve 2,8%-os lesz. 1999 januárja és 2002 közepe között a korona felértékelődött az euróval szemben. Ez a tendencia 2002 közepe és 2004 eleje között átmenetileg megfordult. Az infláció mérséklődésével összhangban a pénzpiaci kamatok és a kötényhozamok 1998 és 2003 között számottevően csökkentek. A hosszú távú kötvények kamathozama 2002 és 2003 között, hacsak átmenetileg is, de az EU-s szintek alá esett. A cseh monetáris politika az inflációscél-követést az árfolyam irányított lebegtetésével ötvözi. A Cseh Nemzeti Bank bejelentetése szerint az inflációs cél 2006. január 1-jétől megváltozik, és a fokozatosan csökkenő sávból a 3%-os ą 1 százalékpontos cél felé mozdul el.A program az államháztartás hiányának fokozatos csökkentését tervezi a 2003-as GDP 5,9%-áról (a jelentősebb egyszeri művelet nélkül) 2007-re a GDP 3,3%-ára. Megemlíti továbbá, hogy a hiánycsökkentés javasolt pályája szerint a túlzott hiány 2008-ra megszűnne. A költségvetési konszolidációt a tervek szerint a kiadások arányának (közel 3,5 százalékpontos) csökkentésével sikerül elérni, ami nagymértékben kompenzálja a bevételek arányának (mintegy 0,8 százalékpontos) visszaesését. A hiánycsökkentéshez leginkább a központi kormányzat járul hozzá. Az intézkedések egy részének gyakorlati megvalósulásához jogi lépésekre van szükség. A parlament 2003 második felében és 2004 áprilisában apránként megszavazta a szükséges jogszabályokat, például az HÉA-törvény módosítását, a jövedéki adó módosításáról szóló törvényt, valamint a nyugellátási és táppénz-kiadásokban megtakarításokat bevezető jogszabályokat. Az intézkedéseket a 2004-es költségvetésben már alkalmazták. A kormány egyéb, elsősorban a növekedést ösztönző intézkedéseket is előkészít, melyek elfogadását 2005 januárjára tervezi. Más tervezett intézkedésekkel kapcsolatban még nem születtek konkrét döntések, különösen ami az adókikerülés elleni intézkedéseket és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát javító intézkedéseket illeti, mint például a nyugdíj- és egészségügyi ellátási rendszer reformját.A felvázolt makrogazdasági pálya mentén a költségvetési korrekció hitelesnek tűnik. A költségvetési prognózisok megvalósulását veszélyeztető kockázatokat nagyjából ellensúlyozza. Egyrészről az óvatos makrogazdasági forgatókönyv arra enged következtetni, hogy a bevételek a vártnál nagyobbak lehetnek, és a kiadások alacsonyabbak a költségvetésben szereplő értékeknél. Másrészről bizonytalan, hogy a 2004-es több, egyidejű adóváltozás milyen hatást gyakorol majd a gazdasági szereplők viselkedésére. Emellett szigorú takarékossági intézkedésekről kellene megállapodásra jutni, különösen a közösségi fogyasztást illetően. A korrekciós pálya nem kimondottan ambiciózus, tekintettel a szociális kiadásokat érintő átfogó reform elmaradására, illetve a prognosztizált fellendülésre.A bevételi és kiadási oldal reformját a költségvetési tervezés új intézményes keretének kialakítása kíséri. Az új szabályokat várhatóan 2004 nyarán fogadják el, és a kormány tervei szerint a 2005-ös költségvetést már ezeknek megfelelően készíti el. A legnagyobb intézményes újítást a központi kormányzat középtávú kiadási keretein alapuló költségvetési tervezés bevezetése jelenti. Minden egyes n-edik évre szóló költségvetés elfogadásakor a parlament egyben jóváhagyja az (n+1)-dik és az (n+2)-dik évre vonatkozó nominális kiadások felső határait is. A felső határok későbbi felülvizsgálatára csak a költségvetési szabályokról szóló törvényben kifejezetten említett helyzetekben van lehetőség (a határokat például növelni lehet az EU által társfinanszírozott kiadások összegével).A program előrejelzései szerint az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2003-as GDP 37,6%-áról 2007-re a GDP 41,7%-ára emelkedik. Az adósságráta növekedésében a legnagyobb húzóerőt az elsődleges hiány jelenti, hozzájárulása azonban a költségvetési konszolidáció eredményeként a 2004-es 4,1%-ról 2007-re várhatóan 1,7%-ra csökken. 2003 és 2005 között az adósságráta az előrejelzések szerint 2 százalékponttal növekszik. Ez 2,8 százalékponttal alatta marad a Bizottság előrejelzésének, amely magasabb elsődleges hiányt prognosztizál, valamint a pénzforgalmi alapú korrekció mérsékeltebb hatását a jövőbeni privatizációs bevételek kevésbé optimista előrejelzéseként.A program áttekinti a kormány strukturális reformprogramját, amely a hangsúlyt az üzleti és befektetési környezet javítására, valamint a munkaerőpiac rugalmasabbá tételére és a foglalkoztatási szint növelésére helyezi. Egyben olyan intézkedéseket is felvázol, amelyek alapvetően az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak e területeken tett ajánlásait tükrözik.A népesség elöregedésének költségei a Cseh Köztársaság költségvetésének egyensúlyi problémáihoz vezethetnek. Különösen a kedvezőtlen demográfiai folyamatok eredményeként jelentősen emelkednek a nyugellátási és egészségügyi ellátási kiadások. A programban ismertetett, e kockázatok csökkentését célzó politikai intézkedések elsősorban a nyugdíjrendszer és az egészségügyi ellátó rendszer parametrikus változtatásait foglalják magukban, ami nem biztos, hogy elegendő az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához. Az államadósság gyors növekedésének kontextusában az elsődleges többlet megteremtése és megtartása alapvető fontosságú ahhoz, hogy a hosszú távú fenntarthatóságot biztosítani lehessen. Ezen túlmenően a program időtartama alatt a fokozatos konszolidációra alapozott költségvetési stratégiát olyan intézkedésekkel kell kiegészíteni, amelyek közvetlenül a népesség elöregedésével járó kiadások várt növekedésére próbálnak megoldást találni, beleértve a nyugdíj- és egészségügyi ellátó rendszer átfogó reformját is.Táblázat: A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása>TABELPOSITION>A Bizottság ezen értékelés alapján elfogadta csatolt ajánlását a Cseh Köztársaság konvergencia-programjáról szóló tanácsi véleményre, és azt a Tanácsnak megküldte.Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően a Cseh Köztársaság konvergencia-programjáról (2004-2007)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre [5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,[5]  HL L 209. szám, 1997.08.02., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:2004. [július 5-én] a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság konvergencia-programját, amely a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szól. A program csak részben tesz eleget a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. Különösen az államháztartás funkcionális alegységeinek és alszektorainak bevételi és kiadási oldalára vonatkozó ESA95 adatok minőségén kell javítani.A program alapját képező költségvetési stratégia célja, hogy az államháztartás hiányát 2007-re fokozatos a GDP 3,3%-ára csökkentse a 2003-as GDP 12,9%-áról (a GDP 5,9%-áról, ha az állami garanciák elszámolásával kapcsolatos, jelentősebb egyszeri műveletet nem vesszük figyelembe). A program arról is említést tesz, hogy a hiánycsökkentés javasolt pályája szerint a túlzott hiányt legkésőbb 2008-ra teljesen meg kellene megszüntetni. Ezt a célkitűzést a többnyire 2003-ban és 2004-ben elfogadott, a költségvetési konszolidációt célzó intézkedésekkel lehetne elérni. A program előrejelzése szerint az államháztartás GDP-hez viszonyított bevételeinek csökkenését a kormányzati kiadások mérséklése bőven ellensúlyozza. A bevételi oldalon a program a közvetlen adóktól a közvetett adók irányába történő elmozdulást mutat. A kiadási oldalon a program a transzferek és a támogatások, valamint a közösségi fogyasztás csökkenését irányozza elő. Az állami beruházási kiadások GDP-hez viszonyított arányában a program kismértékű növekedést irányoz elő.A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv óvatos növekedési feltételezéseket tükröz: 2004-re 2,8%-os növekedést irányoz elő, majd némi gyorsulást, 2007-re elérve a GDP 3,5%-át. A költségvetési prognózisok értékeléséhez ez a forgatókönyv jelenti a hivatkozási alapot. Az inflációra vonatkozó prognózis reálisnak tűnik.A program előrejelzése szerint a hiány 2007-re a GDP 3,3%-ára mérséklődik, majd azt követően tovább csökken, a következő köztes célértékek mentén: 2004-ben a GDP 5,3%-a, 2005-ben a GDP 4,7%-a, 2006-ban pedig a GDP 3,8%-a. A költségvetési prognózisok megvalósulását fenyegető kockázatokat a program, úgy tűnik, nagyjából ellensúlyozza. Egyrészről az óvatos makrogazdasági forgatókönyv arra enged következtetni, hogy a bevételek a vártnál nagyobbak lehetnek, a kiadások pedig alacsonyabbak a költségvetésben szereplő értékeknél. Másrészről bizonytalan, hogy 2004-es adóváltozások milyen hatást gyakorolnak majd a gazdasági szereplők viselkedésére. Emellett szigorú takarékossági intézkedésekről kellene megállapodásra jutni, különösen a közösségi fogyasztást illetően. A programban ismertetett költségvetési politika hatása elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a hiányt 2008-ra a GDP 3%-ában meghatározott küszöbérték alá csökkentse.A program időtartama alatt az adósságráta 4,1 százalékponttal növekszik, 2007-re elérve a GDP 41,7%-át. Az adósságráta alakulása a vártnál kedvezőtlenebb lehet, figyelembe véve a pénzforgalmi alapú korrekciót kedvezőtlenül befolyásoló fejleményeket, különösen a jövőbeni alacsonyabb privatizációs bevételeket.A népesség elöregedésének költségei a Cseh Köztársaság költségvetésének komoly egyensúlyi problémáihoz vezethetnek. Az elsődleges egyenleg megfelelő többletének megteremtése alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntartható alapokra kerüljön. Emellett a program időtartama alatt a fokozatos konszolidációra alapozott költségvetési stratégiát olyan intézkedésekkel kell kiegészíteni, amelyek közvetlenül a népesség elöregedésével járó kiadások várt növekedésére próbálnak megoldást találni, beleértve a nyugdíj- és egészségügyi ellátó rendszer átfogó reformját is* * *A Bizottság ajánlásai alapján a Tanács 2004. [július 5-én] határozott arról, hogy a Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Cseh Köztársaságban túlzott hiány áll fenn, és a 104. cikk (7) bekezdése alapján ajánlásokat fogalmazott meg a Cseh Köztársaságnak a hiány megszüntetésére és a követendő stratégiára nézve.A Cseh Köztársaság konvergencia-programjának legfontosabb előrejelzései:>TABELPOSITION>


Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Görögország aktualizált, a 2005-2008. közötti időszakra szóló stabilitási programjáról