               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 627 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Szlovákia 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 627 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Szlovákia 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet
                  3
                alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést. Az Ukrajnából menekülők fogadásával és integrációjával összefüggő szükségletek sürgős kezelése érdekében rendkívüli támogatás áll Szlovákia rendelkezésre az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés keretében, valamint a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében nyújtott kiegészítő előfinanszírozás révén.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. április 29-én Szlovákia az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Szlovákia kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Szlovákia 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, és 2022. április 28-án 2022. évi stabilitási programját, összhangban az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében megállapított határidővel. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Szlovákia által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Szlovákiára vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  10
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Szlovákia által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Szlovákia általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Szlovákia által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Szlovákia költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, az államadósság pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, az adósságra vonatkozó kritérium viszont teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság az összes releváns tényező értékelése során úgy ítélte meg, hogy az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés túlságosan megterhelő, előreütemezett költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, amely veszélyeztetné a növekedést. Következésképpen a Bizottság szerint a jelenlegi kivételes gazdasági körülmények között nem várható el az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés. A Bizottság – bejelentésének megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Szlovákiát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Szlovákia – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Szlovákia költségvetési hiánya a 2020. évi 5,5 %-ról 2021-ben 6,2 %-ra emelkedett. Szlovákia költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,3 %-ról 2021-ben 3,3 %-ra növekedtek. A Szlovákia által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020–2021-es időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem ellensúlyozták. Ilyen intézkedések különösen a 13. havi nyugdíj emelése, a szülőkre vonatkozó nyugdíjkorhatár módosítása, a gépjárműadó csökkentése és a banki adó eltörlése. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 63,1 %-ának felelt meg.

               (14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022 tekintetében realisztikus, 2023 tekintetében pedig optimista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 2,1 %-kal, 2023-ban pedig 5,3 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re magasabb, 2023-ra pedig alacsonyabb, 2,3 %-os, illetve 3,6 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, nagyrészt az infláció magánfogyasztásra gyakorolt erőteljesebb hatására és az export visszafogottabb élénkülésére vonatkozó feltételezés miatt. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,1 %-ára, 2023-ban pedig 2,4 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés elsősorban a szükséghelyzeti intézkedések többségének megszüntetését és a nominális GDP erőteljes növekedését tükrözi. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 61,6 %-ra, majd 2023-ban 58,0 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 3,6 %-ának, és 2023-ra 2,6 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez 2022 tekintetében alacsonyabb, 2023 tekintetében pedig magasabb a 2022. évi stabilitási programban valószínűsített hiánynál, ami elsősorban a 2022. évi kedvezőbb munkaerőpiaci fejleményekre vonatkozó várakozásból adódik. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 61,7 %-kal, 2023-ban pedig 58,3 %-kal.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,0 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Szlovákia potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 3,3 %-ról 2022-ben a GDP 1,0 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,2 %-át fogják kitenni
                  11
               .

               (16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Szlovákia
                  12
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Szlovákia – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Szlovákia 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-ben restriktív, a GDP +0,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető, míg a Tanács támogató költségvetési irányvonalat javasolt
                  13
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Szlovákia továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,7 százalékponttal nő 2021-hez képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,4 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  14
               . Szlovákia ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-as növekedése az előrejelzések szerint 1,6 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeinek addicionális hatását (a GDP 0,1 %-a). Az inflációhoz való indexálás késleltetett üteme miatt 2022-ben a jelentős államháztartási kiadások – mint például a nem természetbeni szociális juttatások vagy a munkavállalói jövedelem – növekedési rátája elmarad az inflációtól, ami hozzájárul a restriktív irányvonalhoz.

               (18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP –0,8 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  15
               . Szlovákia az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 1,0 százalékponttal nő 2022-hez képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ben 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  16
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023. évi növekedése előreláthatólag 0,2 százalékpontos, lényegében semleges hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,1 %-a).

               (19)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 2,3 %-ára, 2025-ben pedig 2,0 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2023-ban a GDP 3 %-a alá mérséklődik, és a program időhorizontjában is a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések azt feltételezik, hogy a közkiadásokat – köztük a munkavállalói jövedelmet és a természetbeni szociális transzfereket – a bevétel csökkenéséhez képest lassabban, az erőteljes nominális GDP-növekedéstől elmaradó mértékben fogják korlátozni. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-re várhatóan csökken: 2024-ben 58,2 %-ra nő, majd 2025-ben 57,3 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon jelentősnek tűnnek.

               (20)Szlovákia adórendszerének megreformálása előmozdíthatná a gazdasági hatékonyságot, valamint a környezeti és költségvetési fenntarthatóságot, és fokozhatná a méltányosságot, mindeközben támogatva a tágabb gazdaságpolitikai célkitűzéseket. Más uniós országokhoz képest rendkívül magas a munka adóterhe az alacsony keresetűek esetében. Ezzel szemben a környezetvédelmi és az ingatlanadók még tartogatnak kiaknázatlan lehetőségeket. Az adószerkezet átalakítása elősegítheti a növekedést, és ezzel egyidejűleg hozzájárulhat a zöld átálláshoz és a környezeti fenntarthatósághoz. A gazdaság energiaintenzitása jóval az uniós átlag felett van, mindazonáltal a környezetvédelmi adókból származó bevétel 2020-ban 2,4 %-ot tett ki, megközelítve az uniós átlagot. A hulladékkezeléshez és a légszennyezéshez kapcsolódó környezetvédelmi díjak nem ösztönzik kellőképpen az erőforrások hatékony felhasználását, és nem csökkentik eléggé a környezeti és társadalmi költségeket. Az útadók és a gépjármű-regisztrációs díjak nem tükrözik megfelelően a kibocsátásintenzitást. A környezetvédelmi adók és díjak nem indexáltak, így az infláció hatására idővel csökken az ezekből származó bevétel. Az ingatlanadót illetően az ingatlan javakra kivetett rendszeres adókból származó bevétel 2020-ban viszonylag alacsony volt (a GDP 0,5 %-a, szemben az 1,2 %-os uniós átlaggal). Szlovákiának jelenleg nem áll rendelkezésére olyan mennyiségű adat, amely lehetővé tenné az ingatlanadó-alap naprakésszé tételét és a piaci értékhez illeszkedő indexálását, ami részben enyhíthetné a továbbra is jelentős lakáspiaci keresletet, illetve a lakásárak ezzel összefüggő meredek növekedését. Ezen túlmenően az adórendszer egyszerűsítésére és az adózási fegyelem javítására irányuló további erőfeszítések növelhetik az állami bevételeket, ezáltal támogatva a költségvetési fenntarthatóságot és fokozva a méltányosságot. A helyzet javulása ellenére a héa tekintetében 2019-ben jelentős volt az adórés (16,1 % a 10,4 %-os uniós átlaggal szemben). Az adóigazgatás további javítása – többek között az elektronikus számlázás, az előre kitöltött adóbevallások és a nagyobb mértékű digitalizálás tekintetében – hozzájárulhat az adórendszer hiányosságainak kiküszöböléséhez.

               (21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Szlovákiának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv kifejezetten nagy hangsúlyt fektet az inkluzív oktatásra, a közigazgatásra és a zöld és digitális átállást támogató, termelékenységet fokozó beruházásokra, emellett pedig hozzá kíván járulni a regionális különbségek mérsékléséhez, ami összességében a Szlovákia előtt álló kihívásokra adott átfogó és megfelelő válasznak tekinthető. A zöld és digitális átállást határozott és szerteágazó intézkedésekkel kívánják felgyorsítani. Az oktatás, a gyermekgondozás, az egészségügyi ellátás, valamint a kutatás és innováció terén tapasztalható, régóta fennálló kihívások tekintetében szintén átfogó intézkedések születtek a legsúlyosabb problémák kezelésére, amilyen például az oktatás alacsony színvonala és inkluzivitásának hiánya, a kutatási és innovációs szakpolitikai koordináció széttagoltsága, a köz- és a magánszféra közötti együttműködés elégtelensége és a gyenge kutatási és innovációs teljesítmény. A terv új intézkedéseket helyez kilátásba az igazságügyi rendszer, a közbeszerzések és a pénzmosás elleni küzdelem javítása érdekében. Ezen intézkedések hozzájárulhatnak számos mögöttes kihívás kezeléséhez, amennyiben elfogadásuk és végrehajtásuk a megfelelő biztosítékokra és az igazságszolgáltatás függetlenségére vonatkozó uniós jogi követelményekkel összhangban, és az érdekelt felek kellő mértékű bevonásával valósul meg. Végül az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát több reform is hivatott javítani. A terv tehát összességében ambiciózus reformokat és beruházásokat irányoz elő, különös tekintettel az egészségügyi ellátásra, a zöld és digitális átállásra, valamint a közigazgatásra, amelyek ráadásul az euróövezeten belüli konvergenciának és a gazdasági növekedésnek is kedveznek.

               (22)Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Szlovákia éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 45 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 21 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Szlovákiát a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. A szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása továbbra is fontos a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, továbbá a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai intézkedések sikeres végrehajtása szempontjából, az átfogó gazdaságpolitikai program iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében.

               (23)Szlovákia 2022. április 8-án benyújtotta partnerségi megállapodását, de egyelőre nem nyújtott be más kohéziós politikai programozási dokumentumokat
                  17
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Szlovákiának a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ. A különböző rendelkezésre álló pénzeszközöket ötvözve kezelni kell a versenyképesség és a szociális mutatók tekintetében fennálló regionális különbségeket.

               (24)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (25)2015 óta gyakorlatilag nem történt előrelépés az üvegházhatású gázok nettó kibocsátásának csökkentése terén. A szlovák gazdaság kifejezetten energiaintenzív, ami részben annak tudható be, hogy a kiterjedt ipar a fosszilis tüzelőanyagok behozatalától függ. A 2020. évi adatok szerint Szlovákia rendkívül nagy mértékben függ Oroszországtól a földgáz (85 % a 44 %-os uniós átlaghoz képest) és a kőolaj (100 % a 26 %-os uniós átlaghoz képest) tekintetében. Ugyanakkor az orosz antracittól való függőség mértéke nem éri el az uniós átlagot (35 % az uniós 54 %-hoz képest)
                  18
               . Az energiaszerkezetben némileg az uniós átlag fölött van a földgáz aránya (24,9 % az uniós 24,4 %-hoz képest) és a szilárd fosszilis tüzelőanyagok aránya (14 % az uniós 10,8 %-hoz képest), míg az olaj aránya kisebb, mint az uniós átlag (21,9 % az uniós 32,7 %-hoz képest). A nukleáris energia aránya az energiaszerkezetben 2020-ban 24,6 % volt (az uniós 13,1 %-hoz képest). A megújuló energiaforrások gyorsabb térnyerése elősegítené, hogy Szlovákia csökkentse az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok importjától való függőségét, és az energiaárak emelkedése közepette mérsékelje az energiaszegénység kockázatát. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv részeként 2022-ben további reformok várhatók a piaci szerkezettel és a megújuló energiaforrások támogatásával kapcsolatban. A megújuló energiaforrások elterjedését tovább gyorsíthatja az építési engedély alóli kivételek kiterjesztése a megújuló energiát előállító kisméretű létesítmények esetében, az adminisztratív, illetve engedélyezési eljárások észszerűsítése egy egyablakos rendszer bevezetése révén, a hálózatra kapcsolódási díjak csökkentése, valamint a rendelkezésre álló hálózati kapacitáshoz való hozzáférés javítása. Szlovákiában 2021 áprilisában véget ért az új megújuló energiaforrások hálózatra kapcsolására vonatkozó moratórium. Mindazonáltal még várat magára egy olyan előretekintő mechanizmus bevezetése, amely átlátható és megbízható információkkal szolgál az új, szakaszosan rendelkezésre álló megújuló energiaforrások hálózatra kapcsolására vonatkozó kapacitásról. Az egyre nagyobb mennyiségű, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia megfelelő kezelése érdekében Szlovákiának korszerűsítenie kell az átviteli és az elosztó hálózatokat, új energiatárolási létesítményeket kell létrehoznia, és ki kell teljesítenie a megújuló hidrogénre vonatkozó szabályozási keretet. A geotermikus energiára, a fenntartható biometán-létesítményekre és a megújulóhidrogén-alapú megoldásokra irányuló addicionális beruházások – amelyek eleget tesznek a vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak – hozzájárulnának a jelentős belföldi földgázfogyasztás kezeléséhez. Ugyancsak van mozgástér a távfűtési rendszerek energiahatékonyságának javítására, valamint a földgázt kiváltó megújuló hőforrások gyors bevezetésére. Regionális szinten tovább fokozhatók a dekarbonizációs törekvések regionális fenntarthatóenergia-központok létrehozása révén.

               (26)Az energiahatékonyság területén további erőfeszítésekre van szükség. Kiemelt hangsúlyt kell fektetni mindenekelőtt a környezetbarát és mélyfelújításra, a hőenergia-fogyasztás csökkentésére, valamint a megújuló hőforrásokba, köztük a hőszivattyúkba való beruházás növelésére. Szlovákia tovább gyorsíthatná az épületkorszerűsítést a magántőke fokozott bevonásával – a középületek tekintetében is –, technikai segítségnyújtás biztosításával, a végrehajtási kapacitások és az „egyablakos” megközelítés javításával, illetve a zöld készségekbe való beruházással. Emellett a gazdaságban tapasztalható számottevő strukturális munkaerőhiány megköveteli a felnőttképzési intézkedések megerősítését, többek között a zöld átállás összefüggésében. További lépéseket kell tenni az energiaszegénység kezelése és a szociális lakásokra irányuló beruházások reformja érdekében. Ezen túlmenően számos szabályozási és közigazgatási intézkedés bevezetésére lenne szükség az építési engedélyek kiadására vonatkozó eljárás felgyorsítása, a végrehajtási szabályok egyszerűsítése, az épületkorszerűsítési programok kiigazítása és a különböző közigazgatási szervek, illetve finanszírozási programok közötti koordináció javítása érdekében. Újabb intézkedések és kezdeményezések révén kezelni lehetne az ipar magas energiaintenzitását, többek között a kis- és középvállalkozások tekintetében. Ezek közé tartoznak az energetikai auditon alapuló, az energiahatékonyság fokozását célzó programok. A támogatási rendszereknek kiegészítő jellegűnek kell lenniük (például a dekarbonizációs program viszonylatában), és magánforrásból származó finanszírozásra és pénzügyi eszközökre kell támaszkodniuk. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Szlovákia megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (27)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Szlovákia a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Szlovákia igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (28)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  19
                az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (29)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési tervük keretében – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Szlovákia esetében ezt különösen az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Fokozza az adószerkezet hatékonyságát és az inkluzív és fenntartható növekedést támogató jellegét, többek között a környezetvédelmi és az ingatlanadókban rejlő potenciál kiaknázása révén. Folytassa az adózási fegyelem megerősítését, többek között az adóigazgatás digitalizációjának fokozása révén.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. július 13-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

               3.Csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függőséget, és diverzifikálja a fosszilistüzelőanyag-behozatalt. Gyorsítsa fel a megújuló energiaforrások bevezetését a hálózati hozzáférés megkönnyítése, az engedélyezési és adminisztratív eljárások észszerűsítésére irányuló intézkedések bevezetése, valamint a villamosenergia-hálózat korszerűsítése révén. Csökkentse a fűtés és az ipar földgáztól való függőségének mértékét. Igazítsa ki az épületkorszerűsítési intézkedéseket az épületek mélyfelújításának felgyorsítása és ösztönzése érdekében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        SWD(2022) 627 final.

                     (11)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (12)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Szlovákia 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 121. o.).

                     (13)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (14)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,2 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak.

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontos restriktív hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (18)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj és a feketeszén teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Szlovákia esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.

                     (19)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 624 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Románia 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2022. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2022) 624 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Románia 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2022. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Romániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
                  4
                van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  5
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést. Az Ukrajnából menekülők fogadásával és integrációjával összefüggő szükségletek sürgős kezelése érdekében rendkívüli támogatás áll Románia rendelkezésre az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés keretében, valamint a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében nyújtott kiegészítő előfinanszírozás révén.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  6
               . 2021. március 3-i közleményében
                  7
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019. végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatja a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősíti a szakpolitikai koordinációt
                  8
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (7)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (8)2021. május 31-én Románia az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. november 3-án elfogadta Románia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  9
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Románia kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (9)Románia 2022. május 12-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. május 4-én – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn túl – benyújtotta a 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Románia által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (10)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Romániára vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  10
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Románia által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Románia általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Románia által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (11)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Románia vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette.
                  11
                A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A sebezhetőségek különösen a fizetési mérlegnek a jelentős költségvetési hiányok miatti hiányához és az újra felmerülő versenyképességi problémákhoz kapcsolódnak.

               (12)A 2020. április 3-án elfogadott (EU) 2020/509 határozatában a Tanács megállapította, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn, mivel az ország 2019-ben nem felelt meg a hiánykritériumnak
                  12
               . A Tanács továbbá 2020. április 3-án ajánlást adott ki a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány 2022-ig történő megszüntetéséről
                  13
               . Tekintettel a Covid19-világjárvány miatti jelentős gazdasági visszaesésre, valamint a helyreállítás támogatása érdekében 2021-ben és 2022-ben folytatni szükséges költségvetési politikára, a Tanács 2021. június 18-án új ajánlást
                  14
                adott ki Romániának azzal a céllal, hogy legkésőbb 2024-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az a cél, hogy Románia 2021-ben a GDP 8,0 %-ának, 2022-ben a GDP 6,2 %-ának, 2023-ban a GDP 4,4 %-ának, 2024-ben pedig a GDP 2,9 %-ának megfelelő költségvetési hiányt érjen el, és ennek megfelelően a nettó elsődleges államháztartási kiadás nominális növekedési rátája 2021-ben 3,4 %, 2022-ben 1,3 %, 2023-ban 0,9 %, 2024-ben 0,0 % legyen. A strukturális egyenleg ennek megfelelő éves kiigazítása 2021-ben a GDP 0,7 %-át, 2022-ben a GDP 1,8 %-át, 2023-ban a GDP 1,7 %-át, 2024-ben pedig a GDP 1,5 %-át teszi ki. Az eljárást 2021 őszén felfüggesztették, miután a Bizottság értékelte az intézkedések eredményességét.

               (13)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Románia államháztartási hiánya 2021-ben a GDP 7,1 %-át, az államadósság pedig a GDP 48,8 %-át tette ki. Ez összhangban van a Tanács ajánlásában meghatározott 2021. évi államháztartási hiánycéllal. A strukturális egyenleg GDP-arányos kiigazítása 2021-ben 1,5 százalékponttal meghaladja az ajánlott 0,7 százalékpontot.

               (14)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022. tekintetében realista, az azt követő időszak tekintetében pedig optimista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 2,9 %-kal, 2023-ban pedig 4,4 %-kal nő. Összehasonlításképpen a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése kisebb mértékű, 2022-ben 2,6 %-os, 2023-ban pedig 3,6 %-os reál-GDP-növekedéssel számol. A különbségek főként a háztartások vásárlóerejét befolyásoló magas inflációnak, a nemzetközi környezetből eredő bizalomromlás fogyasztásra és beruházásokra gyakorolt hatásának, valamint – az energiahordozók árainak várható további emelkedésével összefüggésben – a nettó export negatív hozzájárulásának tudhatók be. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 6,2 %-ára, 2023-ban pedig 4,4 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a nominális GDP erőteljes növekedését, az adóbehajtás hatékonyságának várható növekedését, a közszféra bérei többségének befagyasztását, valamint azt a tervet tükrözi, hogy az árukra és szolgáltatásokra, a szociális segélyre és az egyéb transzferekre fordított kiadások növekedése a nominális GDP növekedési rátája alatt marad. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 49,4 %-ra, majd 2023-ban 49,7 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 7,5 %-ának, és 2023-ra a GDP 6,3 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez magasabb, mint a 2022. évi konvergenciaprogram hiány-előrejelzése, ami elsősorban a magasabb várható szociális és kamatkiadásoknak, az energiaárak megugrásának kezelésére irányuló intézkedések magasabb becsült nettó hatásának, az adóbehajtás javulásából származó várható bevétellel kapcsolatos óvatosabb feltételezésnek, valamint a program kiadási oldalára vonatkozó konkrét konszolidációs intézkedések hiányának tudható be. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése magasabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 50,9 %-kal, 2023-ban pedig 52,6 %-kal. A különbség főként a magasabb előre jelzett hiánynak tudható be.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 3,6 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Románia potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 1,1 %-ról 2022-ben a GDP 0,2 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,7 %-át, 2023-ban pedig 0,1 %-át fogják kitenni.
                  15
                Ezek az intézkedések főként a kiadási oldalon a kis- és nagykereskedelmi árakra vonatkozó árplafonokat, valamint a bevételi oldalon az energiatermelők többletnyereségének megadóztatását foglalják magukban. Az egyéb intézkedések közé tartoznak a háztartások és a kkv-k energia- és gázszámláival kapcsolatos kompenzációs intézkedések, valamint a veszélyeztetett fogyasztóknak az energiafogyasztásukhoz kapcsolódóan nyújtott juttatások. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a lakossági energiaárak általános árplafonja – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett szintén befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban egyaránt a GDP 0,1 %-át fogják kitenni, valamint a megnövekedett védelmi kiadások, amelyek 2023-ban a GDP 0,5 százalékpontjának fognak megfelelni.
                  16

               (16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében szereplő, 2022-re előre jelzett GDP-arányos államháztartási hiány 1,3 százalékponttal haladja meg a Tanács által ajánlott államháztartási hiánycélt, míg a strukturális egyenleg GDP-arányos kiigazítása az előrejelzés szerint –0,2 százalékpont lesz 2022-ben, az ajánlott GDP-arányos 1,8 százalékponthoz képest. Ez a kiadási referenciaértéken alapuló gondos elemzést tesz szükségessé. 2022-ben az elsődleges kiadások nettó növekedése (az egyszeri intézkedésekkel és a bevételi oldali költségvetési politikai intézkedésekkel kiigazítva) a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 9,6 %-os lesz, ami meghaladja az ajánlott 1,3 %-ot. Az összesített kiadások 2022-re előre jelzett növekedését főként a szociális kiadásoknak a nyugdíjindexálás és a költségvetésben szereplő szociális intézkedések miatti növekedése, valamint az energiaárak (a bevételi intézkedések nélküli) korlátozására és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek beáramlásának kezelésére irányuló intézkedések költségvetési költsége okozza. A folyó termelőfelhasználási kiadásoknak – elsősorban a várhatóan magas fogyasztóiár-infláció miatti – növekedése szintén szerepet játszik, bár kisebb mértékben. Az ajánlásban meghatározott célokhoz képest a nettó kiadás növekedésében tapasztalt eltérés összhangban van a strukturális egyenleg kiigazításában tapasztalt eltéréssel, bár az előbbi nagyobb (a nettó kiadásnövekedés esetében GDP-arányosan 2,7 százalékpont, míg a strukturális egyenleg esetében GDP-arányosan 2,0 százalékpont). A különbség részben azzal magyarázható, hogy a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében 2022-re magasabb GDP-arányos bevétel szerepel, mint a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésében (GDP-arányosan 0,9 százalékponttal magasabb), ami javítja a strukturális egyenleget, de nem befolyásolja a kiadási referenciaértéket. A gondos elemzés szerint fennáll a kockázata annak, hogy Románia potenciálisan nem felel meg a 2021. június 18-i tanácsi ajánlásban meghatározott, 2022-re vonatkozó költségvetési céloknak.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében szereplő, 2023-ra előre jelzett GDP-arányos államháztartási hiány 1,9 százalékponttal haladja meg a Tanács által ajánlott államháztartási hiánycélt, míg a strukturális egyenleg GDP-arányos kiigazítása az előrejelzés szerint 0,0 százalékpont lesz 2022-ben, az ajánlott GDP-arányos 1,7 százalékponthoz képest. Ez a kiadási referenciaértéken alapuló gondos elemzést tesz szükségessé. 2023-ban az elsődleges kiadások nettó növekedése (az egyszeri intézkedésekkel és a bevételi oldali költségvetési politikai intézkedésekkel kiigazítva) a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 1,7 %-os lesz, ami meghaladja az ajánlott 0,9 %-ot, ami a célok elérésére irányuló konkrét intézkedések hiányával magyarázható. A gondos elemzés szerint fennáll a kockázata annak, hogy Románia potenciálisan nem felel meg a 2021. június 18-i tanácsi ajánlásban meghatározott, 2023-ra vonatkozó költségvetési céloknak. Tekintettel annak kockázatára, hogy 2022-ben és 2023-ban nem teljesülnek az ajánlott költségvetési célok, helyénvalónak tűnik további költségvetési intézkedéseket tenni a kiigazítási pályának való megfelelés és a túlzott hiány 2024-ig történő kiigazítása érdekében.

               (18)A 2022. évi konvergenciaprogram a költségvetési hiány fokozatos csökkenését valószínűsíti: 2024-ben a GDP 2,95 %-ára, 2025-ben pedig a GDP 2,9 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2024-ben a GDP 3 %-a alá csökken. A költségvetési konszolidációra a tervek szerint elsősorban a költségvetés kiadási oldalán kerül sor. A tervezett konszolidációs intézkedésekről azonban nem áll rendelkezésre információ. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan stabilizálódik: 2024-ben 49,4 %-ra, majd 2025-ben 48,9 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon jelentősnek tűnnek.

               (19)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek segítenek a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Romániának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességének vagy jelentős részének, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásoknak a kezelésében. A terv különösen az adóhatóság teljes körű digitalizációjával és a túlzott adóösztönzők fokozatos megszüntetésével foglalkozik az államháztartás minőségének és fenntarthatóságának javítása céljából. A terv hozzájárul az állami nyugdíjrendszer fenntarthatóságának és méltányosságának biztosításához is. A digitalizációs beruházásokkal kísért egészségügyi reformok várhatóan javítani fogják az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, annak költséghatékonyságát és rezilienciáját. A tényeken alapuló döntéshozatal, a hosszú távú tervezés és a nyilvános konzultációk, valamint a közbeszerzési eljárás javítását célzó intézkedések várhatóan hozzájárulnak a közigazgatás minőségének és hatékonyságának javításához, ami az uniós források jobb felhasználását eredményezi. Az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítésével és hatékonyságának növelésével, az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításának javításával és a korrupció elleni küzdelem fokozásával a terv célja, hogy az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatával összhangban, valamint figyelembe véve az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus (CVM) jelentéseiben, a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) jelentéseiben, a Velencei Bizottság véleményeiben és a jogállamisági jelentésekben tett ajánlásokat, kezelje a jogállamiság romániai tiszteletben tartásával kapcsolatos fő kérdéseket. A minimálbér megállapítására és az integrációs minimumjövedelemre, az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányításának megerősítésére és a szociális párbeszédre vonatkozó kulcsfontosságú reformok szintén régóta fennálló országspecifikus ajánlásokra reagálnak. A terv egységes, inkluzív és minőségi koragyermekkori nevelési és gondozási rendszer létrehozását is tartalmazza, amelyet a gyermekgondozásba történő beruházások kísérnek. A terv előmozdítja a fenntartható és digitális beruházásokat, és támogatja a kutatási és fejlesztési tevékenységeket. A dekarbonizációval, a kormányzati felhő létrehozásával és az elektronikus személyazonosító igazolvány bevezetésével kapcsolatos kulcsfontosságú reformok és beruházások hozzájárulnak a zöld és digitális átállás támogatásához.

               (20)Románia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Románia éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 41 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 21 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Romániát a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (21)Románia a partnerségi megállapodás tekintetében 2022. április 14-én, az első programja tekintetében pedig 2022. május 6-án nyújtotta be a kohéziós politika programozási dokumentumait
                  17
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Romániának a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (22)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (23)A 2020. évi adatok szerint Románia energiaszerkezete nagymértékben fosszilis tüzelőanyagokon alapul; az olaj és a gáz aránya mintegy 30–30 %, míg a szén további 10 %-ot tesz ki. Románia maga állítja elő az általa fogyasztott gáz mintegy 80 %-át, míg a fennmaradó rész Oroszországból származik (az EU-ban általában a gázimport teszi ki a fogyasztás legnagyobb részét, és az import átlagosan 44 %-a Oroszországból származik). Ami a nyersolajat illeti, az Oroszországból származó behozatal a teljes mennyiség 32 %-át teszi ki, szemben a 26 %-os uniós átlaggal
                  18
               . Románia kötelezettséget vállalt a szén 2032-ig történő fokozatos kivezetésére. Ezen ambiciózus cél elérése érdekében a román helyreállítási és rezilienciaépítési terv és más uniós alapok, például a Modernizációs Alap jelentős beruházásokat tartalmaz a dekarbonizáció új megújulóenergia-kapacitás telepítése révén történő előmozdítására. A zöld átálláshoz és az energiafogyasztás várható jelentős növekedéséhez azonban az energiaátviteli hálózatok jelentős korszerűsítésére és a zöld infrastruktúra kiépítésének felgyorsítására lesz szükség. Ehhez javítani kell a szabályozási keretet és növelni kell a beruházásokat, valamint lehetővé kell tenni a fogyasztók számára, hogy akár egyénileg, akár energiaközösségeken keresztül aktív részt vállaljanak a villamosenergia-piacon. Bizonyos infrastrukturális beruházások, például tárolókapacitások vagy a szomszédos országokkal való gáz- és villamosenergia-összeköttetések megépítésének előreütemezése diverzifikáltabbá tehetik az energiaellátást, fokozhatják a piaci stabilitást és a regionális különbségekhez való alkalmazkodóképességet. Ezt mind az Ukrajna elleni orosz invázióval, mind a behozataltól való függés csökkentésével összefüggésben kell szemlélni, mivel az energiarendszer továbbra is nagymértékben függ a fosszilis tüzelőanyagoktól. Ezenkívül a Fekete-tengerben felfedezett tengeri gázmezők fontos lehetőséget kínálnak Románia számára energiafüggetlenségének további kiépítésére, és a szomszédos tagállamok jelentős támogatására abban, hogy csökkentsék függőségüket az orosz földgázimporttól. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Ezenkívül a Fekete-tengeren felfedezett tengeri gázmezők fontos lehetőséget kínálnak Románia számára energiafüggetlenségének további kiépítésére, és a szomszédos tagállamok jelentős támogatására abban, hogy csökkentsék függőségüket az orosz földgázimporttól. Ezzel egyidejűleg a román helyreállítási és rezilienciaépítési terv 3 milliárd EUR összegben irányoz elő energiahatékonysági intézkedéseket a köz- vagy magántulajdonban lévő lakóépületekre, valamint az ipari ágazatokra vonatkozóan. Ezen az első felújítási hullámon túl is szükség van az energiafogyasztás és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére, mivel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzése nem fogja lefedni a teljes épületállományt. Romániának tovább kell javítania a szakpolitikai keretet az épületek felújításának felgyorsítása érdekében. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célkitűzések további megerősítésére, valamint a megújuló energiaforrásokból termelt energiamennyiség és az energiahatékonyság növelésére lesz szükség ahhoz, hogy az ország megfeleljen az „Irány az 55 %!” célkitűzéseinek.

               (24)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Románia a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Románia igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (25)A Tanács megvizsgálta Románia 2022. évi konvergenciaprogramját, és véleményét
                  19
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (26)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi nemzeti reformprogramot és a 2022. évi konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1., 2. és 3. ajánlás tükrözi. Az 1. ajánlásban említett költségvetési politikák hozzájárulnak többek között a folyó fizetési mérleg jelentős és tartós hiányával összefüggő egyensúlyhiányok kezeléséhez, mivel a jobb költségvetési egyenleg hozzá fog járulni az egész román gazdaság jelentős külső finanszírozási igényének csökkentéséhez. A 2. ajánlásban említett szakpolitikai intézkedések hozzájárulnak többek között a versenyképességhez kapcsolódó sebezhetőségek kezeléséhez. A 3. ajánlásban említett szakpolitikai intézkedések hozzájárulnak többek között a fizetési mérleghez kapcsolódó sebezhetőségek hosszú távú kezeléséhez,

               AJÁNLJA, hogy Románia 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Folytasson a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló 2021. június 18-i tanácsi ajánlással összhangban lévő költségvetési politikát.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. november 3-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programok végrehajtásának megkezdése céljából gyorsan zárja le a programozási dokumentumokról a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat.

               3.Összességében csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést. Segítse elő a fenntartható energiatermelés további bővítését a megújuló energiaforrások fejlesztésének felgyorsítása, az energiaátviteli hálózatok korszerűsítése és a szomszédos tagállamokkal való összeköttetések bővítése révén. Gyorsítsa fel a felújítások ütemét és növelje ambícióinak szintjét az épületállomány energiahatékonyságának javítása érdekében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról,
                     Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (9)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. november 3.) Románia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 12319/21; ST12319/21 ADDI).

                     (10)

                        SWD(2022) 638.

                     (11)

                        COM(2022) 624.

                     (12)

                        A Tanács (EU) 2020/509 határozata (2020. április 3.) a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiányról (HL L 110., 2020.4.8., 58. o.).

                     (13)

                        A Tanács ajánlása (2020. április 3.) a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről (HL C 116., 2020.4.8., 1. o.).

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Románia 2021. évi konvergenciaprogramját (HL C 304., 2021.7.29., 107. o.).

                     (15)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (16)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (17)

                        (EU) 2021/1060 rendelet (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

                     (18)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a teljes importból. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Románia esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.

                     (19)

                        .