				|

		52014PC0436

			Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott hiányról szóló 2010/284/EU határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2014/0436 final */

			   	Ajánlás
A TANÁCS HATÁROZATA
a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott
hiányról szóló 2010/284/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak
126. cikke (12) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       A Bizottság ajánlása alapján
elfogadott 2009. december 2-i 2010/284/EU tanácsi határozattal[1] megállapításra került,
hogy a Cseh Köztársaságban túlzott államháztartási hiány áll fenn. A Tanács
megállapította, hogy a Cseh Köztársaságban az államháztartási hiány a
várakozások szerint 2009-ben eléri a GDP 6,6 %-át, tehát túllépi a
Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, míg a
bruttó államadósság várhatóan a GDP 35,5 %-a lesz, azaz jóval a
Szerződés által a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad[2].
(2)       2009. december 2-án az EUMSZ
126. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás
végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i
1467/97/EK tanácsi rendelet[3]
3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján
ajánlást intézett a Cseh Köztársasághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb
2013-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.
(3)       A Szerződésekhez
csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló
jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott
hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A
jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó
szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról
szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK
tanácsi rendelet[4]
3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig
és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az
államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
(4)       Annak mérlegelésekor, hogy
indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül
helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a
túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet
sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek
megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés szerint a GDP
3 %-ában meghatározott referenciaértéket[5].
(5)       A Bizottság (Eurostat) által
a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban – a Cseh Köztársaság 2014.
április1-je előtti adatszolgáltatását követően – rendelkezésre
bocsátott adatok és a Bizottság 2014. tavaszi előrejelzése alapján az
alábbi következtetések vonhatók le:
–
A Cseh Köztársaság GDP-arányos államháztartási
hiányát a 2009. évi 5,8 %-os csúcsértéket követően sikerült
visszaszorítani és a hiány 2013-ra, a Tanács által megállapított
határidőig 1,5 %-ot ért el. A javulást kiadási és bevételi oldali
konszolidációval érték el, főként a közvetett adók növelésével és a
közberuházások visszafogásával.
–
A Cseh Köztársaság 2014. évi konvergenciaprogramja
szerint az államháztartás hiánya 2014-ben a GDP 1,8 %-ára, majd 2015-ben a
GDP 2,3 %-ára nő, míg a Bizottság 2014. tavaszi
előrejelzése szerint az államháztartási hiány – változatlan politikát
feltételezve – 2014-ben a GDP 1,9 %-át, majd 2015-ben a GDP 2,4 %-át
éri el. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő
időtávon a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.
–
A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus
hatásoktól megtisztított, egyszeri‑ és más átmeneti intézkedések nélküli
államháztartási egyenleg 2009 és 2013 között minden évben átlagosan a GDP
1,4 %-ának megfelelő mértékben javult. Az előrejelzés szerint
2014-ben a strukturális egyenleg a GDP 1 %-ának megfelelő mértékben
romlik (a GDP –1,1 %-ára), majd – ‑változatlan politikát
feltételezve‑ – 2013-ban további 0,8 %-os visszaesés várható.
–
A GDP-arányos államadósság 2009
és 2013 között 11,5 százalékponttal 46 %-ra emelkedett. A Bizottság 2014. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos
bruttó államadósság 2014-ben átmenetileg 44,4 %-ra esik vissza, 2015-ben
pedig 45,8 %-ra emelkedik.
(6)       A Tanács emlékeztet arra,
hogy a túlzott hiány megszüntetését követő évtől, 2014-től a
Cseh Köztársaság a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik,
és strukturális egyenlegét középtávú költségvetési céljának megfelelő vagy
azt meghaladó szinten kell tartania.
(7)       A Szerződés 126. cikke
(12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi
határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az
érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.
(8)       A Tanács véleménye szerint a
Cseh Köztársaságban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2010/284/EU
határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert,
hogy a Cseh Köztársaságban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.
2. cikk
A 2010/284/EU határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 125., 2010.5.21., 36. o.
[2]               A 2009. évi államháztartási hiány és államadósság
mértékét később a GDP 5,8%-ára, illetve 34,6%-ára módosították.
[3]               HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
[4]               HL L 145., 2009.6.10., 1. o.
[5]               „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának
részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és
konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” c. útmutatóval
(2012. szeptember 3.) összhangban. Lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006SC0021

Ajánlás a Tanács ajánlása a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére  /* SEC/2006/0021 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.1.2006SEC(2006) 21 véglegesAjánlásA TANÁCS AJÁNLÁSAa túlzott költségvetési hiány megszüntetésére(előterjesztő: a Bizottság)AjánlásA TANÁCS AJÁNLÁSAa túlzott költségvetési hiány megszüntetéséreAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikkének (7) bekezdésére,tekintettel a Bizottságtól kapott ajánlásra;mivel:1.  A Szerződés 104. cikke meghatározza a tagállamok számára a túlzott költségvetési hiány (EDP) esetén követendő eljárást a túlzott hiány elkerülése, illetve a túlzott hiány azonnali kiigazítása céljából.2.  Az egyes Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 5. pontja szerint a Szerződés 104. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség nem vonatkozik az Egyesült Királyságra egészen addig, amíg el nem éri a gazdasági és monetáris unió harmadik szintjét[1]. A gazdasági és monetáris unió második szakaszában az Egyesült Királyság köteles a túlzott hiány elkerülésére törekedni, a Szerződés 116. cikkének (4) bekezdése szerint.3.  A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként.4.  A Tanács [2006. január 24]-én a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban határozott arról, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn.5.  A Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésének és a „túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet[2] (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak ajánlást kell tennie az érintett tagállamnak annak érdekében, hogy a túlzott hiány helyzetét adott időszakon belül megszüntesse. A tanácsi ajánlásnak legfeljebb hathónapos határidőt kell megállapítania arra, hogy az Egyesült Királyság eredményes lépéseket tegyen a túlzott hiány kiigazítása érdekében, valamint meg kell határoznia a túlzott hiány kiigazításának határidejét, amit a túlzott hiány megállapítása után következő évben (az Egyesült Királyság esetében költségvetési évben) kell elvégezni, kivéve, amennyiben különleges körülmények állnak fenn. Annak megállapítására, hogy fennállnak-e különleges körülmények, kellőképpen figyelembe kell venni a 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „érdemleges tényezőket”. 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy a tagállamnak címzett, a túlzott hiány kiigazítását célzó ajánlásban a Tanács előírja a tagállamnak a strukturális egyenlegének a GDP legalább 0,5 százalékának megfelelő éves javítását.6.  A Bizottság 2005 őszi előrejelzéseiben változatlan politikákat feltételezve a költségvetési hiány növekedését jósolta a 2004/05 évben a GDP 3,2 %-áról 2005/06-ban 3,4 %-ra, miután 2006/07-ben 3,2 %-ra és 2007/08-ban 3,0 %-ra csökkenne. 2005-ben a 2004. évi 3,2 %-os eredményt követően a reál-GDP növekedés 1,6 %-ra történő lassulását jelezték előre, majd 2006-ban 2,3 %-ot, és 2007-ben 2,8 %-ot kitevő javulását. Tekintettel a 2004-es év pozitív kibocsátási résének 2005-re történő negatívvá válásából eredő ciklikus helyzetre, a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány csökkenését jelezték előre 2004-ben a GDP 3½ %-áról 2005-ben a GDP 3 %-át épp meghaladó szintre. Ezek után, tekintettel a negatív kibocsátási rés szélesedésére 2006-ban, a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány az előrejelzések szerint fokozatosan és folyamatosan szűkül, elérve 2007-ben a GDP 2½ %-át. A jelentős aktuális és előrejelzett elsődleges hiányok fennállásának következményeként, a bruttó költségvetési hiány növekedését vetítették előre, a 2004/05 költségvetési évben a GDP 40,8 %-áról a GDP körülbelül 44½ %-ára 2007/08-ban.7.  A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzéseit követően az Egyesült Királyság költségvetési intézkedéseket jelentett be a Parlamentnek 2005. december 5-én bemutatott előzetes költségvetési jelentésben. A bejelentett politika (az őszi előrejelzésben figyelembe vett) alapadataihoz képest ezen intézkedések költségei az Egyesült Királyság hatóságai szerint nettó értelemben az idei költségvetési évben a GDP 0,1 százalékpontjának megfelelő költségvetési lazítást, és 2006/07-ben GDP 0,1 százalékpontjának megfelelő költségvetési szigorítást jelent. Ezen intézkedéseket tekintve, amelyek ugyan kivétel nélkül strukturális jellegűek, a 2006/07 év hiánya [a Bizottság szerint] várhatóan továbbra is meghaladja a GDP 3 %-át, és 2006/07-ben a GDP kb. 3,1 %-át teszi ki. Az előzetes költségvetési jelentésben az Egyesült Királyság hatóságai előrejelzései szerint 2006/07-ben a hiány 3 % alatti.8.  Az Egyesült Királyság esetében a 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, és a 104. cikk (3) bekezdés szerinti bizottsági jelentésben megvizsgált, és előnyösnek megítélt érdemleges tényezők figyelembe vétele alapján nem állapítható meg azon különleges körülmények fennállása, amelyek biztosítanák a hiány kiigazítására megszabott határidőtől való eltérést. Különösen, miközben 2005 és 2006 között a kibocsátási rés ½ százalékpontos növekedését várják, a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzései szerint a kibocsátás 2005 vége felé erősödik, 2006-tól körülbelül trend szintű növekedéssel. Az előzetes költségvetési jelentésben bejelentett intézkedések alapvetően nem befolyásolják a növekedés alakulását. A ciklikus hatásoktól megtisztított hiány a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésének értékelése szerint 2005 és 2006 között a GDP 0,3 százalékpontjával javul; az előzetes költségvetési jelentés intézkedéseinek figyelembe vétele mellett ez a javulás várhatóan a GDP 0,4 százalékpontja körüli. Emiatt, a bejelentett politikák alapján a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány visszafogott javulása környezetében a kibocsátás növekedése az előrejelzések szerint indokoltan erős marad, ugyanakkor a jelenlegi hiány enyhén a referenciaérték feletti marad. Ezen háttér előtt a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő éves javulása enyhe költségvetési erőfeszítéseket igényel. Ennek megfelelően, mivel az Egyesült Királyságban az átfogó növekedési teljesítmény indokoltan kielégítő, és a túlzott hiány megszüntetéséhez szükséges strukturális javítások a költségvetési egyenlegben visszafogottak, a költségvetés kiigazítását legkésőbb a 2006/07-es költségvetési évre kell végrehajtani.9.  A Tanács véleménye szerint a költségvetés konszolidálására tett intézkedéseknek általánosságban véve tartós javulást kell biztosítaniuk az államháztartás egyenlegében, miközben az állami pénzügyek minőségének fokozására és a gazdaság növekedési képességének erősítésére irányulnak. Az Egyesült Királyságban végrehajtott költségvetési kiigazításnak összhangban kell állnia ezen célkitűzésekkel.AJÁNLJA:-  Az Egyesült Királyság hatóságai az 1467/97 (EK) tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a lehető leghamarabb, legkésőbb a 2006/07 költségvetési évre vessenek véget a jelenleg fennálló túlzott hiánynak.-  Az Egyesült Királyság hatóságainak hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt, és ennek érdekében biztosítaniuk kell a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 0,5 százalékpontjának megfelelő éves javulását a 2005/06 és 2006/07 költségvetési években.A Tanács az Egyesült Királyság hatóságai számára az ezzel kapcsolatos eredményes intézkedések megtételére adott határidőt [2006. július 24]-ben állapítja meg;Továbbá, a Tanács felkéri az Egyesült Királyság hatóságait, hogy a túlzott hiány kiigazítását követően biztosítsák a középtávú költségvetési célkitűzés irányába mutató költségvetési konszolidációt, amely előbbi i. a GDP 3 %-ában meghatározott hiány határérték vonatkozásában biztonsági sávot nyújt; ii. óvatos, az népességelöregedés gazdasági és költségvetési hatásait figyelembe vevő adóssághányadot biztosít; és iii. az i. és ii. pontokat figyelembe véve mozgásteret hagy a költségvetés számára, különös tekintettel a szükséges állami beruházásokra.Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.


title: A Tanács ajánlása ( 2013. július 9. ) Finnország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Finnország 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

text:
               30.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/24

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2013. július 9.)
   Finnország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Finnország 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
   2013/C 217/07
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               Az Európai Unió tagállamainak állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2012. július 10-én ajánlást (4) fogadott el Finnország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Finnország 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programját.

               (5)

               A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Finnországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2013. február 7-én elfogadta a 2013. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2013. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               A Bizottság 2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Finnországra vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Finnországban makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon követést tesz szükségessé és szakpolitikai intézkedéseket igényel. A folyamatos figyelemmel kísérés különösen a folyó fizetési mérleg pozíciójának jelentős mértékű romlása és az ipari szerkezetátalakítás, valamint a versenyképesség költségalapú és nem költségalapú tényezői által kiváltott gyenge exportteljesítmény miatt indokolt.

               (9)

               Finnország 2013. április 18-án benyújtotta a 2013. évi nemzeti reformprogramját és a 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (10)

               A 2013. évi stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy az államháztartás helyzete Finnországban összességében rendezett, és a középtávú költségvetési cél elérése érdekében Finnország erőfeszítéseket tett a bevételek növelésére és a kiadások korlátok között tartására. A stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A 2013-ra vonatkozó növekedési előrejelzés hasonló a Bizottság szolgálatainak 2013 tavaszi előrejelzéséhez, ugyanakkor a 2014-re vonatkozó előrejelzés 0,6 százalékponttal magasabb a Bizottság által várt értéknél. A stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célja az államháztartás egyensúlyának megteremtése és a GDP-arányos államadósságnak csökkenő pályára állítása legkésőbb 2015-ig. A stabilitási program részeként a középtávú költségvetési cél a GDP 0,5 %-áról – 0,5 %-ra változik. Az új középtávú költségvetési cél összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A stabilitási program a középtávú költségvetési cél 2014-re történő elérésével és annak 2017-ig történő tartásával számol. A stabilitási programban közölt információkra alapozott (újrakalkulált) strukturális egyenleg alapján Finnország 2012-ben nem teljesítette a korábbi középtávú költségvetési célt, 2013-ban pedig nem fogja teljesíteni az új középtávú költségvetési célt.
               A stabilitási programban szereplő előrejelzés szerint az újrakalkulált strukturális költségvetési egyenleg a GDP – 1 %-ának megfelelő 2012-es értékről 2013-ra a GDP – 0,9 %-ára javul. A stabilitási program szerint a 2014 és 2017 közötti időszakban a strukturális egyenleg a GDP – 0,6 és – 0,7 %-a között fog maradni. Finnország nettó kiadásai 2012-ben 0,4 %-kal nőttek, ami alatta marad a kiadások növekedési ütemére vonatkozó Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott referenciaértéknek. A reál GDP 2012-es negatív növekedése miatt, a strukturális kiigazítás alacsony értéke elegendőnek tekinthető. 2013-ban Finnország újrakalkulált strukturális költségvetési egyenlege javul, nettó kiadásai várhatóan mindössze a GDP 0,1 %-ával fognak eltérni a kiadási referenciaértéktől. Finnország nagy negatív kibocsátási rése miatt ez megfelelőnek tekinthető. 2014-ben Finnország újrakalkulált strukturális költségvetési egyenlege várhatóan tovább javul, eléri a GDP – 0,6 %-át, elegendő közelségbe kerülve ezáltal a középtávú költségvetési célhoz. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint 2014-ben el is éri azt. Összességében ez azt jelenti, hogy Finnország eleget tesz a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának. Az államháztartás bruttó konszolidált adóssága 2012-ben a GDP 53 %-ának felelt meg, és az előrevetített időszak alatt a stabilitási program szerint a GDP 60 %-a alatt marad. A stabilitási program az adósságráta csökkenésével számol 2016-ban és 2017-ben. A költségvetési politika szempontjából a legfontosabb kihívás továbbra is a hosszú távú fenntarthatóság. A népesség elöregedésével összefüggő – a nyugdíjrendszert, az egészségügyet és a tartós ápolás-gondozást érintő – fenntarthatósági rés problémáját felismerték, a probléma kezelése folyamatos monitoringot tesz szükségessé.

               (11)

               A közszolgáltatások termelékenységének növekedése elmaradt a termelékenységnek a szélesebb értelemben vett gazdaságra értelmezett növekedésétől, miközben az idősödő népességgel összefüggő terhek növekednek. Jóllehet az önkormányzati reform elveit lefektették, az összevonások továbbra is önkéntesen választhatók maradnak, de ehhez elérhetők lesznek a központi kormányzat által biztosított pénzügyi ösztönzők. A szociális és egészségügyi szolgáltatások folyamatban lévő reformja várhatóan nem fogja érdemben csökkenteni az egészségügyi ellátási körzetek jelenlegi számát.

               (12)

               Intézkedéseket tettek az ifjúsági és a tartós munkanélküliség visszaszorítása érdekében. Az intézkedések között szerepel az ifjúsági garancia, a fiatal felnőttek részére kidolgozott ideiglenes szakképzési program és a tartósan munkanélkülieket célzó kísérleti program is. Az említett programok mellett 2013-ban az ifjúsági garancia részeként pénzügyi támogatást nyújtottak szakmai gyakorlatokhoz is, a munkanélküliségi ráta valószínűsíthető növekedése miatt pedig ezek az intézkedések helyesnek tekinthetők. A feladat most – a célcsoportok szakképzettségi szintjének és munkaerő-piaci helyzetének javítását szem előtt tartva – az intézkedések végrehajtása. A fenntartható államháztartás, valamint a jövőbeni munkaerő-keresletnek való megfelelés érdekében fontos az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának növelése. Finnországban csökken a munkaképes korú népesség. Számos intézkedésről született megállapodás a korai nyugdíjbavonulás lehetőségeinek korlátozása érdekében. Ilyen intézkedés például a részmunkaidős nyugdíjazáshoz szükséges életkor emelése, a csökkentett előrehozott nyugdíj lehetőségének megszüntetése és a nyugdíjkorhatár megemelése munkanélküliséget követően. A várható élettartam növekedése azonban gyorsabb volt a 2005. évi nyugdíjreform során vártnál, és ezért a jelenleg érvényes törvényes nyugdíjkorhatár idővel túl alacsonynak, a nyugdíjak pedig elégtelennek bizonyulhatnak. A stabilitási programjában a kormány vállalta, hogy a tényleges nyugdíjbavonulási életkort 2025-ig 62,4 évre emeli, ami a várható élettartam és a demográfiai kihívások tükrében továbbra is alacsonynak tekinthető. Rövid távon az elfogadott intézkedések végrehajtása marad a prioritás.

               (13)

               A finnországi szolgáltatási ágazatokban a szabályozási akadályok továbbra is korlátozók, a piaci koncentráció pedig magas az olyan fontos ágazatokban, mint például a kiskereskedelem. A versenytörvénynek az élelmiszerkereskedők domináns piaci pozíciójával összefüggésben tervezett módosításai és a programnak – az ágazat fokozottabb felügyelet alá vonása és a hatályos szabályozás szükségtelenül versenykorlátozó, például a területfejlesztéssel és építéssel összefüggő rendelkezéseinek megszüntetése útján – az egészséges verseny megteremtésére irányuló célkitűzései várhatóan segíteni fognak az aktuális problémák megoldásában. A versenyhatóság és a fogyasztóvédelmi ügynökség összeolvadása, továbbá a létrejövő intézmény költségvetésének megnövelése és hatásköreinek kiterjesztése a közszektorbeli és a magánszektorhoz tartozó szereplők közötti versenysemlegesség kérdésére ugyancsak javítani fogják az általánosabb értelemben vett versenypolitika hatékonyságát és eredményeit. A versenyjogi büntetések Finnországban hagyományosan alacsonyak; a 2013-ra tervezett felmérés vélhetően megfelelő alapot ad majd a szankciók visszatartó erejének fokozására irányuló további reformokhoz.

               (14)

               A finnországi termelékenység növekedése továbbra is elmarad a bérek növekedésétől, és közben gyengült a nemzetközi versenyképesség, amit a finn export csökkenő piaci részesedése is mutat. Jóllehet továbbra is magas a kutatási, fejlesztési és innovációs beruházások aránya, kritikus kérdés marad, hogy mennyire hatékonyan sikerül a kutatási eredményeket innovációk és olyan új, nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalatok szolgálatába állítani, amelyek képesek megjelenni a gyorsan növekvő exportpiacokon és megerősíteni a nemzetközi versenyképességet. Rövid távon Finnországnak végre kell hajtania a kutatási és innovációs rendszer fejlesztésére irányulóan a közelmúltban elfogadott szakpolitikai intézkedéseket, mint például az új cselekvési tervet, egyúttal – amennyiben szükségesnek mutatkozik – a meglévő értékelések és a készülőben lévő előretekintő jelentés alapján további reformjavaslatokat kell kidolgoznia. Az energiaárakat és a munkaerő árát azon inputárak közé sorolták, amelyek növelik a finn gyártók költségeit. Köszönhetően a 2013-ban lejáró háromoldalú bérmegállapodásnak a bérnövekedés az elmúlt években visszafogott mértékű volt. E tekintetben aggodalomra ad okot, hogy a szociális partnerek között mindeddig nem jött létre új megállapodás.

               (15)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Finnország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot, valamint bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (16)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, az arról alkotott véleményét (5) pedig különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (17)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanács 1176/2011/EU rendeletének 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 3–5. ajánlás tükrözi,

               (18)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is, amely alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (6). Finnországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Finnország 2013–2014-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Folytasson növekedésbarát költségvetési politikát és a terveknek megfelelően tartsa fenn a költségvetés rendezett pozícióját, biztosítva a programidőszak alatt a középtávú célnak való megfelelést. Továbbra is végezze el a népesség elöregedésével összefüggő fenntarthatósági rés mértékének éves értékelését, és az állami bevételeket és kiadásokat igazítsa a hosszú távú célkitűzésekhez és szükségletekhez. Biztosítsa a tartós ápolás-gondozás költséghatékonyságát és fenntarthatóságát, és helyezzen nagyobb hangsúlyt a megelőzésre, a rehabilitációra és a független életvitelre.

               2.

               Gondoskodjon az önkormányzati rendszerrel összefüggésben zajló közigazgatási reform hatékony végrehajtásáról annak érdekében, hogy a reform termelékenységjavulást és költségmegtakarításokat eredményezzen a közszolgáltatások nyújtása terén, ideértve a szociális és egészségügyi szolgáltatásokat is.

               3.

               Tegyen további lépéseket az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának javítása érdekében, többek között foglalkoztathatóságuk javítása és a munkaerőpiacról történő korai kivonulás lehetőségeinek korlátozása, valamint a nyugdíjkorhatárnak és a nyugdíjjuttatásoknak a várható élettartamban bekövetkező változásokhoz való hozzáigazítása révén. Hajtsa végre és kövesse szorosan nyomon a fiatalok és a tartósan munkanélküliek munkaerő-piaci helyzetének javítását szolgáló, folyamatban lévő intézkedéseket, különös tekintettel a munkahelyhez jutást segítő készségek fejlesztésére.

               4.

               Az egészséges verseny előmozdítását célzó új program végrehajtása révén folytassa a termék- és szolgáltatáspiacokon uralkodó verseny fokozására irányuló erőfeszítéseket, különösen a kiskereskedelmi ágazat tekintetében.

               5.

               Növelje Finnország kapacitásait az innovatív termékek és szolgáltatások előállítása és a gyorsan változó körülmények között nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalatok létrehozása terén, továbbá folytassa az ipar diverzifikálását; folytassa továbbá a gazdaság egészére vonatkozó energiahatékonyság javítását. A jelenlegi alacsony növekedési környezetben a szociális partnerek szerepének teljes körű tiszteletben tartása mellett és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően támogassa a reálbérek és a termelékenység alakulásának összehangolását.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŠADŽIUS

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 22-i 2013/208/EU tanácsi határozat (HL L 118., 2013.4.30., 21. o.) alapján 2013-ra is érvényben marad.

      (4)  HL C 219., 2012.7.24., 28. o.

      (5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.

      (6)  Lásd e Hivatalos Lap 97. oldalát.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0014

Ajánlás a Tanács Véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében Svédország aktualizált 2004-2007-re szóló konvergenciaprogramjáról  /* SEC/2005/0014 végleges */

	Brüsszel, 11.1.2005SEC(2005) 14 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében Svédország aktualizált 2004-2007-re szóló konvergenciaprogramjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] értelmében a kívülálló tagállamoknak, vagyis a közös valutát nem bevezető tagállamoknak a konvergencia-programokat 1999. március 1-jéig kellett benyújtaniuk a Tanácshoz és a Bizottsághoz. A rendelet 9. cikke értelmében a Tanácsnak a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján meg kellett vizsgálnia mindegyik konvergenciaprogramot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált konvergenciaprogramokat évente kell benyújtaniuk, melyeket a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.Svédország első, az 1998-2001 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját 1998. december 23-án nyújtotta be, melyet a Tanács 1999. február 8-án értékelt. A konvergenciaprogram aktualizálását azt követően minden évben benyújtották. Svédország legutóbbi aktualizált konvergenciaprogramját 2004. november 18-án nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai a 2004. őszi gazdasági előrejelzésük eredményeinek, a magatartási kódexnek[2], a potenciális kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek értékelésének közös módszertana, a 2003-2005 közötti időszakra szóló átfogó gazdaságpolitikai iránymutatás ajánlásai, valamint a költségvetési politikák koordinációjának megerősítéséről szóló, a Tanácsnak és Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményben[3] kifejtett elvek figyelembevételével technikailag értékelték az aktualizált konvergenciaprogramot. Az értékelés következtetései:-  A hatodik aktualizált svéd konvergenciaprogramot, mely a 2004-2007 közötti időszakot fogja át november 18-án küldték el a Bizottsághoz. A program a 2005. évre szóló költségvetési törvényen alapul, melyet a Parlament 2004. december 16-án fogadott el. A program részben felel meg a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex”[4] által támasztott adatkövetelményeknek, néhány adat nem felel meg teljesen az ESA '95-szabványoknak.-  A 2004-es aktualizált konvergenciaprogramban 2004-ben 3,5%-os, 2005-ben 3,0 %-os, 2006-ban 2,5 %-os és 2007-ben 2,3 %-os GDP-növekedéssel számolnak. A 2004-es nagymértékű növekedés ellenére a foglalkoztatás növekedése negatív volt, az elkövetkezendő években azonban várhatóan helyre fog állni. Összességében a jelenleg rendelkezésre álló információ ismeretében az aktualizált konvergenciaprogram alapjául szolgáló makrogazdasági helyzet elfogadhatónak tűnik, és messzemenően megfelel a Bizottság szolgálatai értékelésének, beleértve a 2004. őszi gazdasági előrejelzést. Ezen túlmenően a későbbi évekre vonatkozó növekedési feltételezések óvatosnak tűnnek és a becsült potenciális növekedési ráták alatt maradnak.-  2003 eleje óta az infláció fokozatosan visszaesett Svédországban, részben mivel a korábbi energiaár-növekedés kiesik a referencia-időszakból. Az infláció jelenleg nyilvánvalóan a Riskbank által kitűzött szint alatt van. A svéd korona 2003-ban és 2004-ben meglehetősen stabil volt az euróval szemben, nemrégiben azonban felértékelődött, ami a svédországi stabil makrogazdasági környezetben és a stabil várható növekedésben, a magas folyó fizetési mérlegtöbbletben, valamint a 2005 során viszonylag magas irányadó kamatlábakkal számoló piaci várakozásokban fejeződik ki. A svédországi kötvényhozam alakulása az elmúlt évben megfelelt a nagy kötvénypiacokon tapasztalható trendeknek. A svédországi és az euro-övezeti hosszú lekötésű állami kötvények közötti pozitív hozamkülönbözet az elmúlt években 50 bázispont körül ingadozott, 2004 folyamán azonban visszaesett.-  Svédországban a költségvetési keret a ciklusban átlagként a GDP 2 %-át tűzte ki államháztartási többletnek, a központi állami kiadások tekintetében többéves nominális plafont foglal magában, és a helyi közigazgatást költségvetésük kiegyenlítésére kötelezi. Az aktualizált program 2004-ben 0,7 %-os, 2005-ben 0,6 %-os, 2006-ban 0,4 %-os és az utolsó évben (2007-ben) 0,9 %-os államháztartási többletet helyez kilátásba. A kiadási és bevételi hányadok az előrejelzési időszakban fokozatosan eső trendet mutatnak. A közös módszertan alkalmazásával a ciklus becsült kihatását illetően elmondható, hogy a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési egyenleg többletet mutat fel az előrejelzési időszakban. Korábbi aktualizálásokhoz képest a 2005-ös és 2006-os költségvetési célt a jelenleg lényegesen magasabb növekedési feltételezések ellenére lefelé módosították. Mindez legutóbbi eredményeknek megfelelően részben az alacsonynak előre jelzett adóbevételekkel magyarázható. A 2004. évi tavaszi törvénnyel és a 2005-ös költségvetéssel bevezetett adócsökkentések is hozzájárulnak a 2005-2006-ra előre jelzett enyhe csökkenéshez. Miközben a nyugdíjrendszer és a helyi közigazgatási alágazat az előrejelzések szerint stabil többletet fog felmutatni, a központi államadósság 2005-2006-ban növekszik, ami ezekben az években az államháztartási helyzet romlásához vezet. 2007-re alacsonyabb állami kiadást jósolnak.-  A programban a költségvetési előrejelzésekre vonatkozó kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. Egyrészről a költségvetési előrejelzések valószínűsíthetőek, és Svédország ez idáig jó eredményeket mutatott fel a kiadási felső határ betartását illetően. Emellett a helyi közigazgatás pénzügyi helyzete javulóban van. Másrészről az adóbevételek az elmúlt néhány évben elég változékonyak voltak. Azonkívül a központi állami kiadások felső határaival szemben a költségvetési mozgástér nem csak 2004-ra, hanem a 2005. évi költségvetés szerint 2005-2006-ra is nagyon szűk. A 2006-ra tervezett választások még inkább befolyásolhatják a 2006-os költségvetést. Tekintettel e kockázatértékelésre a programok költségvetési irányultsága elégségesnek tűnik az „egyensúlyhoz közeli vagy többlettel jellemezhető” költségvetési irányvonal középtávú fenntartásához, mint ahogy azt megköveteli a Stabilitási és Növekedési Paktum a program teljes időszakában. Elegendő biztonsági sávot nyújt továbbá a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben normál makrogazdasági ingadozás esetén. A programidőszak alatt a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési pozíciók és az átlagtöbbletek azonban a Svédország által kitűzött 2 %-os GDP-többlet alatt maradnak.-  A bruttó adóssághányadot illetően – ami 2000 óta a GDP 60 %-a alatt van – az előrejelzések további hanyatlást jeleznek, 2007-ben pedig a GDP 49 %-a lesz. Adósságot főként a központi állami ágazat eredményez – a költségvetési hiány innen ered –, és a nyugdíjrendszerből eredő többletet elsősorban nem közvagyonba fektetik be, ebből fakadóan lelassul a bruttó adóssághányad csökkenése. A befektetett pénzügyi eszközök nélküli adóssághányad az előrejelzések szerint javulni fog a GDP körülbelül -2 %-áról (2004-ben) -4 % alá (2007-ben). Ezen előrejelzések elfogadhatónak tűnnek.-  A program áttekinti a kormány széleskörű strukturális reformprogramját, ami a munkaerőpiac működésének javítására, a foglalkoztatás növelésére és a betegszabadságok miatt elvesztett munkanapok számának csökkentésére összpontosul. Számos intézkedést végrehajtottak, az elért eredmények azonban ez ideig vegyesek. További lépést tettek az adóreform befejezésére és a „green tax swap” (ökológiai célú adórendszer) stratégia keretében a munkaadó további enyhítésére, mindez részben felemésztődött viszont a helyiadó-emelés miatt 2003-ban és 2004-ben. Az adóreform befejezése és központi jellegű politikai célok eléréséért tett erőfeszítések, mint például a foglalkoztatás növelése, a szociális juttatásokban részesülők és a betegszabadságon töltött napok számának csökkentése továbbra is prioritást élvez a rendezett államháztartás keretében.-  Svédország viszonylag kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, melyben fontos szerepet játszik az elöregedő népesség és az ahhoz kötődő előre jelzett költségvetési kiadás. A GDP kb. 2 %-ára kitehető eltérés mutatkozik, amennyiben Svédország biztosítani kívánja a hosszú távú teljes fenntarthatóságot. E megállapítások az idős függő személyek arányának várható növekedésén és az egészségügyhöz kapcsolódó kiadások jelenlegi trendjén, a munkavállalói részvétel és a foglalkoztatottak közötti arányon alapulnak. Az e trendeket módosító további reformok hiányában a GDP 2 %-ával egyenlő költségvetési többletet célzó törekvés (ami megegyezik a kormány költségvetési céljával) az elkövetkezendő 10 évben a hosszú távú fenntarthatóság biztosításának központi tényezője lesz.Központi makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reál GDP (változás %-ban) | Konvergenciaprogram (KP), 2004. november | 3.5 | 3.0 | 2.5 | 2.3 |A Bizottság őszi előrejelzése (COM) | 3.7 | 3.1 | 2.9 | nincs adat (n.a.) |KP, 2003. november | 2.0 | 2.6 | 2.5 | n.a. |HICP-infláció (%) | KP, 2004. november2 | 1.3 | 1.5 | n.a. | n.a. |COM | 1.1 | 1.5 | 1.9 | n.a. |KP, 2003. november2 | 1.7 | n.a. | n.a. | n.a. |Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP, 2004. november | 0.7 | 0.6 | 0.4 | 0.9 |COM | 0.6 | 0.6 | 0.8 | n.a. |KP, 2003. november3 | 0.6 | 1.4 | 1.9 | n.a. |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP, 2004. november1 | 2.8 | 2.8 | 2.7 | 3.3 |COM | 2.7 | 2.8 | 3.0 | n.a. |KP, 2003. november | 0.9 | 1.7 | 2.1 | n.a. |Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP, 2004. november4 | 0.8 | 0.5 | 0.5 | 1.2 |COM | 0.7 | 0.4 | 0.6 | n.a. |KP, 2003. november4 | 1.3 | 1.8 | 2.0 | n.a. |Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP, 2004. november | 51.7 | 50.5 | 50.0 | 49.0 |COM | 51.6 | 50.6 | 49.7 | n.a. |KP, 2003. november | 51.5 | 50.0 | 48.3 | n.a. |1 Az aktualizált programban a svéd hatóságok az elsődleges egyenleget a nettó kamat nélkül adják meg a szokásos bruttó kamat helyett. Az elsődleges egyenlegek a programban lévő adatok felhasználásával a táblázatban azonban a bruttó kamat nélkül kerülnek. 2 Változás %-ban decembertől decemberig. 3 Összehasonlítási szándékkal, a 2002-es és 2003-as aktualizált programokban a megadott nettó hitelnyújtás olyan értékekre vonatkozik, melyeket az adók teljes periodizációjának figyelembevételével számítottak ki (habár e számviteli módosítást hivatalosan csak 2004-ben vezették be). 4 A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. Forrás: Aktualizált svéd konvergenciaprogram, 2003. november és 2004. november (KP); a Bizottság szolgálatai által készített 2004. őszi gazdasági előrejelzés (COM); a Bizottság szolgálatai által készített számítások. |A Bizottság ezen értékelés alapján fogadta el a mellékelt, Svédország aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló ajánlást (tanácsi véleményre), melyet továbbít a Tanácsnak.AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében Svédország aktualizált 2004-2007-re szóló konvergenciaprogramjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:1.  A Tanács 2005. [január 18-án] megvizsgálta Svédország 2004-2007-re szóló aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” által támasztott adatkövetelményeknek. Néhány adat nem felel meg teljesen az ESA '95-szabványoknak. Következésképpen felkérik Svédországot, hogy az adatkövetelményeket illetően érje el a teljes megfelelést.2.  A program alapjául szolgáló makrogazdasági helyzetnek megfelelően a reál GDP-növekedés 2004-ben erős 3,5 %-ról 2005-ben 3,0 %-ra, 2006-2007-ben pedig átlagosan 2,4 %-ra esik vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk ismeretében a helyzet valószínűnek tűnő növekedési feltételezéseket tükrözi vissza. A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószerűnek tűnnek.3.  A költségvetési keret a ciklusban átlagként a GDP 2 %-át tűzte ki államháztartási többletnek, a központi kormányzati kiadások tekintetében többéves nominális plafont foglal magában, és a helyi közigazgatást költségvetésük kiegyenlítésére kötelezi. Az aktualizált program 2004-ben 0,7 %-os, 2005-ben 0,6 %-os, 2006-ban 0,4 %-os és az utolsó évben (2007-ben) 0,9 %-os államháztartási többletet helyez kilátásba. A kiadási és bevételi hányadok az előrejelzési időszakban fokozatosan eső trendet mutatnak. A közös módszertan alkalmazásával a ciklus becsült kihatását illetően elmondható, hogy a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési egyenleg többletet mutat fel az előre jelzett időszakban. A programidőszak alatt a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési pozíciók és az átlagtöbbletek azonban a Svédország által kitűzött 2 %-os GDP-többlet alatt maradnak. Miközben a nyugdíjrendszer és a helyi közigazgatási alágazat az előrejelzések szerint stabil többletet fog felmutatni, a központi kormányzati hiány 2005-2006-ban növekszik, ami ezekben az években az államháztartási helyzet romlásához vezet. 2007-re alacsonyabb állami kiadást jósolnak.4.  A programban a költségvetési előrejelzésekre vonatkozó kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. Egyrészről a költségvetési előrejelzések valószínűsíthetőek, továbbá Svédország ez idáig jó eredményeket mutatott fel a kiadási felső határ betartását illetően. Emellett a helyi közigazgatás pénzügyi helyzete javulóban van. Másrészről az adók az elmúlt néhány évben elég változékonyak voltak. Azonkívül a központi állami kiadások felső határaival szemben a költségvetési mozgástér nem csak 2004-re, hanem a 2005. évi költségvetés szerint 2005-2006-ra is nagyon szűk. A 2006-ra tervezett választások még inkább befolyásolhatják a 2006-os költségvetést.5.  Tekintettel e kockázatértékelésre a program költségvetési irányultsága elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a 2004-2007 közötti időszakban a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzésének megfelelően (egyensúlyhoz közeli vagy többlettel jellemezhető költségvetési irányvonal) fenntarthatóak legyenek a többletek. Elegendő biztonsági sávot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben normál makrogazdasági ingadozás esetén a program időszaka alatt.6.  Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 51,7 %-a volt, ami jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. A program szerint az adóssághányad 2007-re a GDP 49,0 %-ára csökken.7.  Svédország az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve az elöregedő népességhez kötődő előre jelzett jelentős költségvetési kiadás ellenére viszonylag kedvező helyzetben van. A GDP kb. 2 %-ára kitehető eltérés mutatkozik, amennyiben Svédország biztosítani kívánja a hosszú távú teljes fenntarthatóságot. E megállapítások az idős függő személyek arányának várható növekedésén és az egészségügyhöz kapcsolódó kiadások jelenlegi trendjén, a munkavállalói részvétel és a foglalkoztatottak közötti arányon alapulnak. Az e trendeket módosító további reformok hiányában a GDP 2 %-ával egyenlő költségvetési többletet célzó törekvés (ami megegyezik a kormány költségvetési céljával) az elkövetkezendő 10 évben a hosszú távú fenntarthatóság központi tényezője lesz.Svédország aktualizált konvergenciaprogramjának legfontosabb előrejelzései2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reál GDP-növekedés (%) HICP-infláció (%) Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában)1 Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | 1.6 1.8 0.5 2.7 1.4 52.0 | 3.5 1.3 0.7 2.8 0.8 51.7 | 3.0 1.5 0.6 2.8 0.5 50.5 | 2.5 n.a. 0.4 2.7 0.5 50.0 | 2.3 n.a. 0.9 3.3 1.2 49.0 |1A Bizottság szolgálatai által végrehajtott számítások közös módszertant alkalmaznak a programban lévő információkra nézve.[1] HL L 209., 1997.8.2. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felülvizsgált véleménye a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról, melyet az ECOFIN-Tanács 2001.7.10-én hagyott jóvá.[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.[4] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felülvizsgált véleménye a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról, dokumentumszám EFC/ECFIN/404/01–REV 1 (2001.6.27.), az ECOFIN-Tanács 2001.7.10-én hagyta jóvá.[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0017

Ajánlás Tanácsi vélemény az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében a Cseh Köztársaság aktualizált 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról  /* SEC/2005/0017 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.1.2005SEC(2005) 17 véglegesAjánlásTANÁCSI VÉLEMÉNYaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében a Cseh Köztársaság aktualizált 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy az euro-övezeten kívüli tagállamoknak, vagyis a közös valutát nem bevezető tagállamoknak konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. A rendelet 9. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgál minden konvergenciaprogramot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezi a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak a naprakésszé tett konvergenciaprogramokat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozó tíz ország nem része az egységes valutaövezetnek, de a konvergenciakritériumoknak – ideértve az államháztartás fenntarthatóságára vonatkozó kritériumot is – a megfelelő időben eleget kell tenniük, hogy az euro bevezetésére alkalmassá váljanak. Tekintetbe véve a 2003-ban regisztrált, a GDP 12,6 %-át kitevő államháztartási hiányt (beleértve a GDP körülbelül 7 %-át kitevő nagyvolumenű egyszeri intézkedést) a Tanács 2004. július 5-i határozatában úgy ítélte meg, hogy a Cseh Köztársaság túlzott költségvetési hiánnyal rendelkezik, és azt az ajánlást tette, hogy a 2004. májusi konvergenciaprogram értelmében legkésőbb 2008-ra korrigálja azt. A Cseh Köztársaságot arra kérték, hogy hatékony intézkedéseket eszközöljön különös tekintettel az államháztartási hiány 2005-re tervezett szintjének elérésére . Ezenkívül azt ajánlották, hogy szigorúan tartsa be a 2004. májusi konvergenciaprogram intézkedéseit, különös tekintettel a központi közigazgatási bértömeg és a különböző minisztériumok kiadásainak csökkentésre. Továbbá felkérték a Cseh Köztársaságot, hogy a költségvetésben előirányzottnál magasabb bevételeket fordítsa a hiány csökkentésére, hogy költségvetési céljait a kiadások középtávra vonatkozóan megállapított felső határaira tekintettel tűzze ki, hogy hatékony szabályozással csökkentse a régiók és az önkormányzatok fokozódó eladósodásának kockázatát, hogy reformálja meg a nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszert, biztosítva ezzel az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságát, és hogy csökkentse minimálisra a Cseh Konszolidációs Ügynökség intézkedéseinek negatív költségvetési hatását. A Bizottság 2004. december 22-i közleményében megállapította, hogy a cseh kormány hatékonyan foganatosította a költségvetési hiány mértékét illető, 2005-re kitűzött célok megvalósítására előirányzott intézkedéseket[2].Az EU-hoz 2004. május 1-jén csatlakozó tagállamok kötelezték magukat, hogy 2004. május 15-ére konvergenciaprogramjaikat, 2004 vége felé pedig azok első aktualizált változatát benyújtják. A Cseh Köztársaság első, a 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját 2004. május 13-án nyújtotta be, melyet a Tanács 2004. július 5-én értékelt. A Cseh Köztársaság konvergenciaprogramja aktualizált változatát 2004. december 1-én nyújtotta be. Erről az aktualizált változatról a Bizottság szolgálatai szakmai kiértékelést készítettek, melyben figyelembe vették a Bizottság szolgálatai által készített 2004 őszi gazdasági előrejelzés eredményeit, továbbá szem előtt tartották a magatartási kódexet[3], a potenciális kibocsátás becslésére közösen létrehozott módszertant, a 2003–2005-ös időszakra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásban található ajánlásokat és a költségvetési politikák összehangolásának megerősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott 2002. november 27-i bizottsági közleményt[4]. Az értékelésből az alábbi következtetések vonhatók le:-  A Cseh Köztársaság a 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának első aktualizált változatát 2004. december 1-jén nyújtotta be. A program részben megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai előírásait tartalmazó magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. A kiadási és bevételi arányok – az aktualizált program benyújtása után történt adatmódosítások ellenére – nem felelnek meg teljes mértékben az ESA95 statisztikai szabványoknak. Következésképpen felkérik a Cseh Köztársaságot, hogy az adatokra vonatkozó követelményeket illetően érje el a teljes megfelelést. Ezenfelül a program csak részben követi a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai előírásait tartalmazó magatartási kódex II. mellékletében található szerkezeti modellt.-  A programban bemutatott makrogazdasági szcenárió alapvetően 2004-re vonatkozóan 3,8 %-os reál GDP növekedést vetít előre. 2005-re a reál GDP növekedés 3,6 %-ot ér el, majd némiképp felgyorsul, 3,8 %-ra (2007). Ezek az értékek alacsonyabbak a Bizottság szolgálatai által 2004 őszén elkészített, 2004–2006-ra vonatkozó előrejelzéseknél: ez utóbbiak az átlagos növekedési rátát 2004-re és 2005-re vonatkozólag 3,8 %-ban, 2006-ra vonatkozólag pedig 4 %-ban határozták meg. A 2007-es évre vonatkozólag a program a potenciális kibocsátást illetően az őszi előrejelzés becsléseinél valamivel nagyobb arányú övekedést tervez. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a programban található alapszcenárió valószerűnek mutatkozik, így a költségvetési tervek értékelésénél referencia-szcenárióként használható. A program két további szcenáriót is tartalmaz, melyekben a három legfontosabb exogén változó – a külföldi kereslet, a valutaárfolyam és az olajárak – alakulására vonatkozó különféle feltételezések szerepelnek.-  A 2003-as év nagy részében megfigyelhető defláció következtében 2004-ben az árváltozások újra pozitív értékeket mutattak, és az infláció visszatért a központi bank által megállapított sávba. Az aktualizált program szerint a HICP-infláció 2004-ben várhatóan eléri a 2,7 %-os átlagot. A cseh korona az euróhoz képest 2002 júliusa és 2004 májusa között 11 %-kal leértékelődött, részben ellensúlyozva ezzel az előző időszakban tapasztalt erőteljes felértékelődést. A korona értéke 2004 áprilisa óta folyamatosan emelkedik, és a nyári hónapok ideiglenes stabilitása ellenére 2004 első tizenegy hónapjában az euróhoz képest körülbelül 4,5 %-os növekedést ért el. 2003 első felében az állami kötvényhozam az euro-övezeténél alacsonyabb szinten állt, majd az eltérés 2003 októberében lassan növekedni kezdett, 2004 szeptemberében elérve a körülbelül 100 pontos csúcsot, végül az év negyedik negyedében újra visszaesett. A Cseh Köztársaság 2009–2010 környékén kíván csatlakozni az euro-övezethez, és addigra tervezi megvalósítani az inflációra vonatkozó célkitűzéseit. Célja, hogy 2006. január 1-jétől a stabil inflációs ráta – ( 1 százalékpont tűréshatár mellett – 3 % legyen. A hatóságok tehát az ország ERM II-ben való részvételét 2 évre tervezik korlátozni.-  A program célkitűzése, hogy a 2004-ben a GDP 5,2 %-át kitevő hiányt (beleértve a GDP körülbelül 1,2 % értékű egyszeri kiadásokat) – a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásának megfelelően – 2008-ban a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alá csökkentsék. A program célkitűzése továbbá, hogy 2004 és 2007 között az államháztartási hiány 1,9 %-kal, az elsődleges hiány pedig 2,3 %-kal csökkenjen. A nominális hiány azonban – a 2004-ben foganatosított két egyszeri intézkedés hatásától eltekintve – körülbelül 0,7 %-kal csökkent. A felzárkózást fokozatosan, évente a GDP körülbelül 0,5 %-ával kívánják elérni, kivéve 2006-ban, amikor a csökkentést a GDP majdnem 1 %-ával tervezik. Az említett időszakban mind a bevételek, mind a kiadások (a GDP %-ában mérve) várhatóan csökkennek, a kiadási tételek közül egyedül az állami befektetések növekedése várható: a GDP 4,2 %-áról (2003) a GDP 4,6 %-ára (2007), jócskán az EU átlagot (2004-ben 2,4 %) meghaladó mértékben. A konvergenciaprogramban szereplő hiánycsökkentést célzó folyamat nagyrészt megfelel az előcsatlakozási gazdasági programban (2003. augusztus) található hiánycsökkentést célzó folyamatnak. A 2004 májusában elkészült programhoz képest nem változott a 2005–2007-re tervezett, a GDP %-ában kifejezett hiány mértéke, pedig a GDP növekedését jóval magasabb értékre módosították, és a 2004-es hiány becsült értékei (az egyszeri intézkedéseket nem számítva) jobbak a vártnál.-  A költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyfelől a viszonylag óvatos makrogazdasági szcenárió azt sugallja, hogy a bevételek jobbak lehetnek a vártnál, a kiadások pedig alacsonyabbak lehetnek az előirányzott értékeknél. Az állami garanciákat és az adósságátvállalást meghatározó költségvetési célkitűzéseket fenyegető kockázati tényezők is csak korlátozott mértékben jelentkeznek. Másfelől a kiadások mértékét – különös tekintettel a közfogyasztásra – lényegesen csökkenteni kell ahhoz, hogy ne lépje túl a 2006–2007-re meghatározott, jogilag kötelező erejű kiadási határértékeket. A kiadásokra vonatkozó felső határértékek betartása kérdéses a 2006 júniusára kiírt, soron következő parlamenti választások előtt.-  A kockázatfelmérés fényében úgy tűnik, a program költségvetési irányvonalai elégségesek ahhoz, hogy a programban tervezett hiánycsökkentést 2008-ra a GDP 3 %-a alatti szint elérésével megvalósítsák. A program az adóssághányad növekedésével számol: 2003-ban a GDP 37,8 %-át kitevő adósság 2007-re még jócskán a 60 %-os referencia-szint alatti értékre, a GDP 40 %-ára növekedne. 2003–2006 között a tervek szerint az adóssághányad 1,4 százalékpontos növekedést fog mutatni; ez az érték alacsonyabb a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseihez képest, melyekben 2006-ra magasabb elsődleges hiány, és az állomány-áramlások kiigazításának mérsékeltebb hatása szerepel. Ez főként annak köszönhető, hogy előrejelzéseikben a Bizottság szolgálatai nem vették figyelembe a privatizációból származó 2005-ös bevételeket, melyek hozzájárulnak az adóssághányad átmeneti enyhe csökkenéséhez. Az adóssághányad 2006–2007-ben várhatóan tovább emelkedik, azonban – mivel fokozatosan megszűnik az átalakulási folyamat támogatásával megbízott intézmények tevékenysége – sokkal lassabb ütemben. Az adóssághányad emelkedéséért túlnyomórészt továbbra is az elsődleges hiány a felelős, azonban a költségvetési konszolidáció előrehaladásával párhuzamosan csökken a szerepe.-  A programidőszak alatt az államháztartási hiány csökkentését a kiadási hányad (a GDP mintegy 3,7 %-ával történő) csökkentésével szeretnék elérni; ez kompenzálná a bevételek tervezett (a GDP 1,8 %-ával történő) csökkentését, sőt meghaladná annak mértékét. A költségvetési konszolidációs stratégia az állami szféra gazdaságban betöltött szerepének visszaszorítása mellett a kiadások és bevételek szerkezeti módosítását is tervezi. A kiadási oldalon a költségek csökkentéséhez leginkább az átcsoportosítások és támogatások – főként államháztartási szinten történő – csökkentése járulna hozzá. A bevételeket illetően a fő szerkezetváltozás a közvetlen adózásból a közvetett adózásba történő átmenetben jelentkezne. A program szintén tervezi az átalakítási folyamat támogatásával megbízott ingézmények tevékenységének – főként a Nemzeti Vagyonalap és a Cseh Konszolidációs Ügynökség működésének 2005-re, illetve 2007 végére történő – megszüntetését.-  Komoly kockázati tényezőt jelent a Cseh Köztársaság számára az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve az elöregedő népességhez kötődő, az előrejelzés szerint rendkívül nagy mértékű költségvetési teher. A programban szereplő költségvetési konszolidációs stratégiát olyan további reformokkal szükséges kiegészíteni, melyek csökkentik az egészségügyi és nyugdíjkiadások várható emelkedésével összefüggő fenntarthatósági kockázatokat.-  Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartást illetően részben megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Egyrészt a program követi a Tanács által az államháztartási hiány csökkentésére javasolt folyamatot, mely csökkentés a kiadások középtávú, jogilag kötelező erejű fölső határértékét veszi alapul. Másrészt a központi állami bértömeg a májusi konvergenciaprogramban tervezett csökkentésének végrehajtása nehézségekbe ütközik, és a program nem tartalmaz elégséges intézkedéseket a regionális hatóságok és az önkormányzatok hiánynövekedésének és eladósodásának megfékezésére. Továbbá a program nem tartalmaz arra irányuló konkrét intézkedéseket sem, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát – főként az egészségügyi és nyugdíjreformok végrehajtása révén – megőrizze.-  A fenti értékelés és a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdés értelmében tett fényében a Cseh Köztársaságnak azt ajánlják, hogy a költségvetésben meghatározott bevételeket meghaladó összegeket fordítsa a hiány csökkentésére, és hogy szigorúan tartsa be a központi kormányzati kiadások középtávra vonatkozóan megállapított, 2006-tól jogilag kötelező érvényű felső határértékeit. Továbbá felkérték a Cseh Köztársaságot, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében gyorsítsa fel a nyugdíjreformot, és vezessen be reformokat az egészségügy területén is.1. táblázat: Központi makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reál GDP (változás %-ban) | CP 2004. december | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |COM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | n.a. |CP 2004. május | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |HICP-infláció (%) | CP 2004. december | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |COM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | n.a. |CP 2004. május | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. december | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |COM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | n.a. |CP 2004. május | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. december | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |COM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | n.a. |CP 2004. május | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | CP 2004. december | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |COM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | n.a. |CP 2004. május | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |1A Bizottság szolgálatai 2004-re szóló előrejelzése nem tartalmazza a GDP 0,8 %-át kitevő imputált állami garanciát. Forrás: Konvergenciaprogram (CP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzése (COM). |A Bizottság ezen értékelés alapján elfogadta a mellékelt, a Cseh Köztársaság aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló, tanácsi véleményre vonatkozó ajánlást, melyet továbbít a Tanácsnak.AjánlásTANÁCSI VÉLEMÉNYaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében a Cseh Köztársaság aktualizált 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:1.  A Tanács 2005. [január 18-án] megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2004–2007-re szóló aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai előírásokat tartalmazó magatartási kódex adatszolgáltatásra vonatkozó követelményeinek. A kiadási és bevételi arányok – az aktualizált program benyújtása után történt adatmódosítások ellenére – nem felelnek meg teljes mértékben az ESA95 statisztikai szabványoknak. Következésképpen felkérik a Cseh Köztársaságot, hogy az adatokra vonatkozó követelményeket illetően érje el a teljes megfelelést.2.  A program a makrogazdasági és költségvetési terveket illetően több szcenáriót is tartalmaz: egy „alap-”, egy „optimista” és egy „pesszimista” szcenáriót. A költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából az „alapszcenárió” számít referencia-szcenáriónak, mivel a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján valószerűnek mutatkozó hipotéziseket tartalmaz. E szcenárió szerint a reál GDP növekedés 2004-ben 3,8 % lesz, 2005-ben várhatóan 3,6 %, majd 2007-ben némiképp felgyorsul és eléri a 3,8 %-ot. A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószerűnek tűnnek.3.  A Tanács 2004. július 5-én megállapította, hogy a költségvetési hiány a Cseh Köztársaságban túlzott mértékű, és azt ajánlotta, hogy azt 2008-ig korrigálni kell.4.  A program célkitűzése, hogy a 2004-ben a GDP 5,2 %-át kitevő hiányt (beleértve a GDP körülbelül 1,2 %-át kitevő egyszeri kiadásokat) – a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásának megfelelően – 2008-ra a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alá csökkentsék. A program célkitűzése továbbá, hogy 2004–2007 között az államháztartási hiányt 1,8 százalékponttal, az elsődleges hiányt pedig 2,3 százalékponttal csökkentse. Az igazítást fokozatosan tervezik megvalósítani, évente a GDP körülbelül 0,5 %-ával csökkentve a hiányt, kivéve 2006-ban, amikor a GDP csaknem 1 %-ával történne a csökkentés. A tervek szerint a bevételek, csakúgy mint a kiadások (a GDP százalékában kifejezett viszonylatában) a program időtartama alatt csökkenni fognak; az állami befektetés lesz az egyetlen kiadási tétel, mely előreláthatólag növekedni fog: a GDP 4,2 %-áról (2003) a GDP 4,6 %-ára (2007), vagyis az EU átlagot (a GDP 2,4 %-a) jócskán meghaladó hányadot képvisel majd. A 2005–2007-re vonatkozó, hiánnyal kapcsolatos célkitűzések a májusi konvergenciaprogramhoz képest nem változtak, pedig a GDP-növekedést magasabb értékekre változtatták, és a 2004-re vonatkozó költségvetési kibocsátás (eltekintve az egyszeri intézkedésektől) is kedvezőbb a vártnál.5.  A programban a költségvetési előrejelzésekre vonatkozó kockázatok többnyire kiegyensúlyozottak. Egyrészt a viszonylag óvatos makrogazdasági szcenárió azt sugallja, hogy a bevételek a vártnál magasabbak, a kiadások pedig a költségvetésben előirányzottnál alacsonyabbak is lehetnek. A költségvetési célkitűzéseket fenyegető további, az állami garanciák nyújtásával és az adósságátvállalással kapcsolatos további kockázatok is előreláthatólag korlátozott mértékben jelentkeznek. Másfelől – főként a közfogyasztás területén felmerülő – kiadások jelentős csökkentését kell végrehajtani, hogy 2006–2007-ben ne haladják meg a rájuk vonatkozó felső határértéket. A kiadások felső határértékeinek betartása azonban kérdéses a 2006 júniusára kiírt soron következő parlamenti választások előtt. A kockázatfelmérés fényében úgy tűnik, a program költségvetési irányvonalai elégségesek ahhoz, hogy a programban tervezett hiánycsökkentést 2008-ra a GDP 3 %-a alatti szint elérésével megvalósítsák.6.  Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 38,6%-a volt, ami jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. A program szerint az adóssághányad 1,4 %-kal emelkedik a programidőszak alatt.7.  Komoly kockázati tényezőt jelent a Cseh Köztársaság számára az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve az elöregedő népességhez kötődő, az előrejelzés szerint rendkívül nagymértékű költségvetési teher. A programban bemutatott költségvetési konszolidációs stratégiát olyan további reformokkal szükséges kiegészíteni, melyek csökkentik az egészségügyi és nyugdíjkiadások előrejelzések szerinti emelkedésével összefüggő fenntarthatósági kockázatát.8.  Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartást illetően részben megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikák irányelveivel. A program követi egyrészt a Tanács által ajánlott folyamat vonalát, mely az államháztartási hiány – a középtávon megállapított, jogilag kötelező erejű felső határértékeket szem előtt tartó – csökkentésére vonatkozik. Másrészt a központi közigazgatási bértömeg a májusi konvergenciaprogramban előirányzott csökkentésének végrehajtása nehézségekbe ütközik, továbbá a program nem tartalmaz elégséges intézkedéseket a regionális hatóságok és az önkormányzatok hiánynövekedésének és eladósodásának megfékezésére sem. Ezenfelül a program nem tartalmaz arra irányuló konkrét intézkedéseket, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát – főként az egészségügyi és nyugdíjreformok végrehajtása révén – megőrizze.* * *A fenti értékelés és a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlása fényében a Cseh Köztársaságot felkérték, hogy a költségvetésbe bevezetett bevételeket meghaladó összegeket fordítsa a hiány csökkentésére, és hogy szigorúan tartsa be a kiadások középtávra vonatkozóan megállapított, 2006-tól jogilag kötelező érvényű felső határértékeit. Továbbá felkérték a Cseh Köztársaságot, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának érdekében gyorsítsa fel a nyugdíjreformmal kapcsolatos intézkedéseit, és kezdje meg az egészségügyi rendszer reformját.A Cseh Köztársaság aktualizált konvergenciaprogramjának legfontosabb előrejelzései2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reál GDP-növekedés (%) HICP-infláció (%) Államháztartási egyenleg (a GDP %-a) Elsődleges egyenleg (a GDP %-a) Bruttó államadósság (a GDP %-a) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 |[1] HL L 209., 1977.8.2. Az ebben a szövegben említett minden dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEC(2004) 1630, 2002.12.22.[3] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felülvizsgált véleménye a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai követelményeiről, melyet az Ecofin Tanács 2001. július 7-én hagyott jóvá.[4] COM(2002) 668, 2002.11.27.[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A szövegben említett dokumentumok megtalálhatók az alábbi weboldalon:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: A Tanács ajánlása (2005. március 8.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2003. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

text:
               23.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/13

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2005. március 8.)
   a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2003. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről
   (2005/255/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS-EK egyezményre,
   tekintettel a negyedik AKCS-EK-egyezmény szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló 91/401/EGK belső megállapodásra (1), amely létrehozta többek között a hetedik Európai Fejlesztési Alapot (hetedik EFA) és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a negyedik AKCS-EK egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1991. július 29-i pénzügyi szabályzatra (2) és különösen annak 69-77. cikkére,
   megvizsgálva a hetedik EFA műveleteire vonatkozó 2003. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredmény-kimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2003. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (3),
   mivel:

               (1)

               a belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság számára a hetedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a mentességet az Európai Parlamentnek kell megadnia, a Tanács ajánlására;

               (2)

               a 2003. pénzügyi év során a Bizottság a hetedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         JAVASOLJA
   hogy az Európai Parlament a Bizottságot mentse fel a 2003. pénzügyi évre vonatkozóan a hetedik EFA műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2005. március 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-C. JUNCKER

      (1)  HL L 229., 1991.8.17., 288. o.

      (2)  HL L 266., 1991.9.21., 1. o.

      (3)  HL C 293., 2004.11.30., 315. o.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2005. április 7.) az Európai Unió Tanácsa számára a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique külső könyvvizsgálóiról (EKB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 91/5

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

   (2005. április 7.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által ajánlott és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Nationale Bank van België/ Banque Nationale de Belgique (a továbbiakban: „NBB/BNB”) jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízása lejárt, és azt nem újítják meg. Szükséges ezért külső könyvvizsgálók kinevezése a 2005. pénzügyi évtől.

               (3)

               Az NBB/BNB új külső könyvvizsgálójaként az Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises-t választotta a közbeszerzési szabályaival összhangban, az EKB pedig úgy véli, hogy a választott könyvvizsgálók megfelelnek a kinevezéshez szükséges feltételeknek.

               (4)

               A külső könyvvizsgálók megbízása hároméves, egyszer megújítható időtartamra szól,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Az EKB az Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises-t ajánlja az NBB/BNB külső könyvvizsgálójának a 2005. pénzügyi évtől hároméves, egyszer megújítható időtartamra.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. április 7-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET


title: A Bizottság ajánlása ( 2008. december 22. ) a klóralkáli-iparágban már nem használatos fémhigany biztonságos tárolásáról (az értesítés a C(2008) 8422. számú dokumentummal történt)

text:
               20.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 14/10

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2008. december 22.)
   a klóralkáli-iparágban már nem használatos fémhigany biztonságos tárolásáról
   (az értesítés a C(2008) 8422. számú dokumentummal történt)
   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   (2009/39/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikke második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a higanyra vonatkozóan közösségi stratégiát (1) fogadott el.

               (2)

               A stratégia 9. intézkedése rendelkezik a klóralkáli-iparágból származó higany tárolásáról, és a Bizottság számára előírja, hogy mérje fel az iparággal kötendő megállapodás lehetőségét.

               (3)

               A Tanács 2005. június 24-én elfogadott következtetéseiben méltatta a stratégiát, egyúttal felkérte a Bizottságot a – többek között a klóralkáli-iparágból származó – higany biztonságos tárolását vagy ártalmatlanítását biztosító intézkedések meghozására, a higanykivitel tervezett fokozatos leállításának megfelelő ütemezésben.

               (4)

               2006. március 14-én az Európai Parlament a stratégiát üdvözlő állásfoglalást fogadott el, felkérve a Bizottságot a klóralkáli-iparágból származó összes higany biztonságos tárolását szolgáló fellépésre.

               (5)

               Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-én elfogadta a fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról szóló 1102/2008/EK rendeletet (2).

               (6)

               A klóralkáli-iparág európai szövetsége, az Euro Chlor és annak tagvállalatai kötelezettségvállalási határozatot fogadtak el a klóralkáli-gyártáshoz a továbbiakban már nem szükséges higany (a gyártási folyamatból kivont higany) biztonságos tárolására vonatkozóan. Ehhez a kötelezettségvállaláshoz a klóralkáli-iparágban tevékenykedő összes közösségi vállalat objektív és egyenlő feltételek mellett csatlakozhat.

               (7)

               A Bizottság elégedett az Euro Chlor kötelezettségvállalásaival, amelyek kiegészítik a vonatkozó rendeletben foglaltakat.

               (8)

               A kötelezettségvállalás megfelel a Bizottság „A közösségi szintű környezetvédelmi megállapodásokról a szabályozási környezet egyszerűsítésének és javításának akcióterve keretében” című közleményében (3) foglalt követelményeknek,

         AJÁNLJA:
   1.   Az Euro Chlor vállalatcsoport tagjai, valamint a gyártási folyamatból kivont higany biztonságos tárolására vonatkozó önkéntes, az Euro Chlor-megállapodást aláíró egyéb vállalatok a lehető leggondosabban kötelesek eljárni a gyártási folyamatból kivont higany (azaz a higanycellás eljárást alkalmazó üzemek jövőbeni működéséhez már nem szükséges fémhigany) tárolására szolgáló létesítmények megválasztásakor, illetőleg olyan létesítmények üzemeltetőivel kell szerződést kötniük, amelyek besorolásuk szerint a veszélyes hulladékok ártalmatlanítására vonatkozóan engedéllyel rendelkeznek. Az említett szerződéseknek objektív és megkülönböztetésmentes feltételeken kell alapulniuk.
   2.   Az Euro Chlor vállalatcsoport tagjai a higany elkülönítésére, az előkészítő és töltési műveletekre, valamint a tárolótartályok be- és kirakodására vonatkozóan magas szintű műszaki követelményeket kötelesek érvényesíteni.
   3.   Az Euro Chlor vállalatnak éves rendszerességgel érdemleges adatokat kell szolgáltatnia a gyártási folyamatból kivont higannyal kapcsolatban.
   Ennek az ajánlásnak az Euro Chlor a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 22-én.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2005) 20 végleges, 2005.1.28.

      (2)  HL L 304., 2008.11.14., 75. o.

      (3)  COM(2002) 412 végleges, 2002.7.17.


				|

		52014PC0100

			Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötésének jóváhagyásáról /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	INDOKOLÁS
A mellékelt javaslat az egyrészről az
Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció
közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési
megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az
Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő
megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlás jogi
eszköze:
i.       Ajánlás a jegyzőkönyvnek az Európai
Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő
megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra.
Ezt a javaslatot a következőkkel együtt
terjesztik elő:
ii.      Javaslat a jegyzőkönyvnek az
Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes
alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra;
iii.     Javaslat a jegyzőkönyvnek az
Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi
határozatra.
A Horvát Köztársaság
csatlakozási okmánya értelmében a Horvát Köztársaság csatolt jegyzőkönyv
útján csatlakozik az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött
nemzetközi megállapodásokhoz.
Az egyrészről az Európai Közösségek és
azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodást 1994.
június 24-én írták alá. A megállapodás 1997. december 1-jén lépett hatályba.
A Tanács 2012. szeptember
14-i határozata[1]
felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyvek megkötése
érdekében kezdjen tárgyalásokat az érintett harmadik országokkal. Az
Oroszországi Föderációval folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak. A
jegyzőkönyv szövegét az Oroszországi Föderáció szeptember 4-i, az EKSZ
pedig szeptember 24-i szóbeli jegyzékében fogadta el. Az Oroszországi Föderáció
kérésére a jegyzőkönyv parafálását ez a szóbeli jegyzékváltás váltotta
fel.
A
javasolt jegyzőkönyv magában foglalja a Horvát Köztársaságot a
megállapodás szerződő feleként és kötelezi az EU-t, hogy biztosítsa a
megállapodás hiteles változatát az EU új hivatalos nyelvén.
A jegyzőkönyv
záradékot tartalmaz arról, hogy a megállapodást a Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés
2013. július 1-jei hatálybalépését követően módosítják.
Az Oroszországi
Föderációval kötött partnerségi és együttműködési megállapodás célja
különösen a kereskedelem és a beruházások, ezen belül a szállítási
szolgáltatások kereskedelmének előmozdítása, és a megállapodás keretet hoz
létre a különböző ágazatokban folytatott együttműködésre, amely
átfogó gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködésre korlátozódik.
Az alkalmazandó eljárási jogalapok mellett ezért egyrészt a Horvát Köztársaság
csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése, másrészt az EUMSZ 91. cikke,
100. cikkének (2) bekezdése, 207. és 212. cikke alapján az Európai Uniónak alá
kell írnia és meg kell kötnie a jegyzőkönyvet.
A Bizottság úgy
ítélte meg, hogy a tárgyalások eredménye kielégítő, és arra kéri a
Tanácsot, hogy:
–
tegyen ajánlást az egyrészről az Európai
Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési
megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az
Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő
megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra.
Az Európai
Parlament felkérést kap arra, hogy adja egyetértését a jegyzőkönyvhöz.
Ajánlás
A TANÁCS HATÁROZATA
az egyrészről az Európai Közösségek és
azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz
csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele
céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai
Atomenergia-közösség nevében történő megkötésének jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       A Horvát Köztársaság
csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek szerint a
Horvát Köztársaságnak az egyrészről az Európai Közösségek és azok
tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz[2] (a továbbiakban: a
megállapodás) való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv
(a továbbiakban: a jegyzőkönyv) útján kell megállapodni.
(2)       A Tanács 2012. szeptember
14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az érintett
harmadik országokkal[3].
Az Oroszországi Föderációval folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak. Ezt
2013. szeptember 24-én levélváltásban erősítették meg.
(3)       Jóvá kell hagyni a
jegyzőkönyv Bizottság általi megkötését az Európai Atomenergia-közösség
hatáskörét illető kérdéseket illetően.
(4)       A jegyzőkönyv aláírása
és megkötése külön eljárás tárgyát képezi az Unió és tagállamai hatáskörét
illető kérdések tekintetében,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
Egyetlen
cikk
Jóváhagyásra kerül az egyrészről az
Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció
közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési
megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az
Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő
megkötése.
A jegyzőkönyv szövegét aláírásakor
csatolták e határozathoz.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió
és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet
által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására
irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi
dokumentum, LIMITED).
[2]               HL L 327., 1997.11.28., 3. o.
[3]               A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió
és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet
által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására
irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi
dokumentum, LIMITED).


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2005. április 7.) az Európai Unió Tanácsa számára a Bank of Greece külső könyvvizsgálóiról (EKB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 91/4

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

   (2005. április 7.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Bank of Greece külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által ajánlott és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A görög jog alapján ugyanaz a külső könyvvizsgáló nem nevezhető ki négy pénzügyi évnél hosszabb időszakra. Ennek megfelelően Charalambos Stathakis (aki a két jelenlegi külső könyvvizsgáló egyike) megbízása nem újítható meg. A Bank of Greece külső könyvvizsgálója továbbra is az Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA maradhat, amennyiben a felelős partner személye módosul.

               (3)

               A Bank of Greece úgy határozott, hogy a 2005. pénzügyi évben az Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA lesz az egyetlen külső könyvvizsgálója, az EKB pedig úgy véli, hogy a társaság megfelel az ilyen kinevezéshez szükséges feltételeknek.

               (4)

               A külső könyvvizsgálók jelenlegi megbízása fennmarad egy egyéves, megújítható időtartamra,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Az EKB az Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA-t ajánlja a Bank of Greece külső könyvvizsgálójának a 2005. pénzügyi évre; ez a megbízás egy további évre megújítható.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. április 7-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET