Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0145

Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke harmadik bekezdésével összhangban Németország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról  /* SEC/2005/0145 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2.2.2005SEC(2005) 145 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEAz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke harmadik bekezdésével összhangban Németország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt vevő tagállamoknak, vagyis a közös valutát bevezető tagállamoknak a stabilitási programokat 1999. március 1-jéig kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 5. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgált minden stabilitási programot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak aktualizált stabilitási programjukat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.A Bizottság 2002. november 19-én túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Németország ellen, és a Tanács 2003. január 21-én megállapította, hogy Németország túlzott hiánnyal rendelkezik. Ugyanakkor a Tanács azt ajánlotta, hogy Németország legkésőbb 2004-ben szüntesse meg a túlzott hiányt. A Bizottság a 2003. november 25-i tanácsi következtetéseket és a 2004. július 13-i európai bírósági határozatot követően a Tanácsnak címzett, 2004. december 14-i közleményében[2] arra a következtetésre jutott, hogy 2005 megfelelő határidőnek tekinthető a túlzott hiány korrekciójára. A Bizottság következtetése szerint továbbá Németország intézkedése nagyjából megfelel a túlzott hiány 2005-ig történő kiigazításához, és egyelőre nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretein belül. A Bizottság azonban hozzátette, hogy amennyiben a későbbiekben mulasztások merülnek fel a tervezett kiigazítási intézkedések végrehajtása során, úgy a Bizottságnak javasolnia kellene a Tanácsnak a költségvetési felügyelet megerősítését és a szükséges intézkedések meghozatalát a Szerződés rendelkezéseinek, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum keretein belül. A 2005. január 18-i Ecofin elnökségi következtetései megerősítették e véleményt. Németország megerősítette elkötelezettségét minden olyan intézkedés megtételére, ami szükséges ahhoz, hogy hiányát 2005-ben a GDP 3 %-a alá csökkentse, és 2006-ban is 3 % alatt tartsa.Németország első, 1998-2002 időszakra szóló stabilitási programját 1999. február 4-én nyújtotta be, a Tanács pedig 1999. március 15-én értékelte azt[3]. Ezt követően évente benyújtotta a program aktualizálását. A legutóbbi aktualizált stabilitási programot 2004. december 1-én nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai az aktualizálást szakmai szempontból értékelték, figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzését, és tekintettel a magatartási kódexre[4], a potenciális kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen elfogadott módszertanra, a 2003-2005. időszakra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokra vonatkozó ajánlásokra és a Bizottság Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, 2002. november 27-i közleményében rögzített elvekre[5]. Az értékelés alapjául az alábbiakat szolgáltak:-  A német kabinet 2004. december 1-én fogadta el az aktualizált német stabilitási programot. Az aktualizált stabilitási program a 2004–2008. közötti időszakra vonatkozik. A program nagyjából megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódexben” előírt adatkövetelményeknek. A hiányosságok az alábbiakból fakadnak: (i) külső feltételezésekre vonatkozó információk, (ii) összeférhetetlen adatok keverése (a program a politikai hatást néha az olvasó számára ismeretlen mérőbázisra, néha pedig a 2004. referenciaévre vonatkoztatja); (iii) kulcsfontosságú adatok esetében kerekített számok megadása. Azonban javulás is megfigyelhető, ilyen például az ESA 95 használata következetes statisztikai keretként a makrogazdasági szcenárióra és a költségvetési tervekre vonatkozó részekben.-  A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió szerint a reál GDP növekedés 2005-ben 1,7 % lesz, azaz gyakorlatilag nem változik (2004-ben várhatóan 1,8 % lesz). A lényeges naptári hatások figyelembevételével kiigazított adatok 2005-ben a növekedés ¾ százalékpontos gyorsulását mutatják. A programidőszak utolsó éveiben a növekedés várhatóan általában évi 2 % körül marad. A Bizottság szolgálatainak a közösen megállapított módszertannal végzett programadat-számításai szerint a reál GDP növekedés valamivel a potenciális fölött lesz, ami a 2004–2008. közötti időszakban a becslés szerint átlagosan 1½ %. A kibocsátási rés azonban 2008-ig negatív marad. A Bizottság szolgálatainak 2005. évi előrejelzései a programban megadottaknál valamivel kevésbé kedvezőek, és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése óta tovább nőtt annak kockázata, hogy az adatok alacsonyabbak lesznek. Bár fennáll a veszélye, hogy a reál GDP növekedés 2005-ben alacsonyabb lesz az aktualizálásban szereplő előrejelzéseknél, a többi évre vonatkozó előrejelzés valószínűnek tekinthető. Az előrejelzés alapjául szolgáló GDP deflátor azonban kicsit magasnak tűnik, ami a programidőszak vége felé az adóbevételek túlbecslését jelentheti.-  A középtávú költségvetési stratégia célja a korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan a strukturális reformok, a költségvetési konszolidáció és a ciklikus stabilizáció közötti egyensúly megteremtése. A program célja 2005-ben az államháztartási hiány 3 % alá történő csökkentése és a következő években a folyamatos csökkenés biztosítása. A 2004-ben a GDP 3,7 %-át kitevő hiány a terv szerint 2005-ben a GDP 2,9 %-ára csökken, majd évi ½ százalékpontos csökkenéssel 2008-ban eléri a GDP 1½ %-át. A korábbi programhoz képest a jelenlegi aktualizálás szinte ugyanazt a kiigazítási pályát követi, ám egy éves késéssel, egy kissé gyengébb növekedési szcenárió alapján. Az elsődleges egyenleg az előrejelzés szerint meglendül, és a 2004-ben a GDP ½ %-át kitevő hiányból 2008-ban a GDP 2 %-ának megfelelő többlet lesz. A Bizottság szolgálatainál a program-előrejelzések és a közösen megállapított módszertan alapján végzett számítások szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2005-ben szintén 0,6 százalékponttal javul, 2007-ben és 2008-ban azonban csak évi 0,3 százalékponttal, és 2008-ban a GDP -1,3 %-át éri el. Tehát egyensúlyközeli helyzet nem érhető el a költségvetésben a programidőszak utolsó évére.-  A jelenlegi információk alapján a német hatóságok által 2004 novemberében bejelentett intézkedések elégségesnek tűnnek ahhoz, hogy a hiány 2005-ben a Bizottság szolgálatainak 2004 októberi őszi előrejelzésében tervezett 3,4 %-hoz képest a GDP 2,9 %-ára csökkenjen. Ezt azonban két fő tényező is veszélyeztetheti: először is a növekedés a vártnál alacsonyabban alakulhat. Másrészt a szociális átutalásokra fordított kiadások a vártnál alacsonyabb növekedésen kívül más okokból is magasabbak lehetnek. Ezenkívül a legfontosabb egyszeri hiánycsökkentő intézkedés továbbra is az Eurostat határozatától függ. 2005 után a költségvetési helyzet ingatag marad, bár valószínű, hogy az államháztartási hiány a GDP 3 %-a alatt marad. Úgy tűnik, hogy az aktualizálásban leírt költségvetési helyzet nem elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú céljának – egyensúlyközeli vagy többletet mutató költségvetési helyzet – eléréséhez. Mivel a konjunktúraciklusok fázisaihoz igazított egyenleg a programidőszak vége felé kevesebb mint 0,5 százalékponttal javul, az aktualizálásban tervezett kiigazítás annak ellenére igen kicsi, hogy a figyelemre méltó strukturális reformok végrehajtása valószínűleg csökkenti a középtávú kiadásokat. Ezenkívül a költségvetési kiigazítás alakulása a program vége felé meglehetősen derűlátónak tűnik, különösen a szociális biztonsági rendszerben várható többletek tekintetében. Továbbá úgy tűnik, hogy 2006-tól az becsült adóbevételek becslése kissé kecsegtetőkedvezően alakulnak. 2006-tól. Megjegyzendő, hogy a 2005. évi hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentésére hozott 2004. novemberi egyszeri intézkedések a programidőszak vége felé és azon túlmenően némileg gyengítik a költségvetési helyzetet. E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az aktualizálásban szereplő költségvetési irányvonal nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3%-ában meghatározott hiány-határértéket 2008 előtt.-  Az adósság GDP-hez viszonyított aránya a terv szerint a teljes programidőszak alatt a GDP 60 %-a fölött marad. 2001. és 2004. között a terv szerint 6 százalékponttal emelkedik, 2004-ben eléri a GDP 65½ %-át, majd 2008-ra a GDP 65 %-ára esik vissza. Az adósság tervezett alakulására ugyanolyan kockázatok vonatkoznak, mint a hiány arányára: ha az utóbbi bármennyit csúszik, az adósság arányának csökkenése 2007-től késik.-  Az aktualizálás áttekinti az „Agenda 2010” programcsomag részeként a munkaerő-piacon, valamint az állami nyugdíj- és egészségügyi rendszerekben végrehajtott főbb strukturális reformokat. 2004. és 2008. között a monetáris transzferek főként e reformok miatt a GDP 2 %-ával csökkennek, az állami végső fogyasztás pedig 1½ százalékponttal csökken. 2005-ben új szociális segélyrendszer kerül bevezetésre, amely erősíti a munkanélküliek ösztönzését a munkakeresésre, ám a rosszul fizetett munkák esetén nem szünteti meg teljesen a munkanélküliségnek az adókedvezmény-rendszerben rejlő csapdáját. Az állami nyugdíjrendszer fenntarthatósága a nyugdíjaknak és a hozzájárulás mértékének a demográfiai változásokhoz való összekapcsolásával megerősítésre került. Részben erősödtek a késői nyugdíjazás ösztönzői, és javult a kiegészítő nyugdíjellátások exportálhatósága. Az egészségügyi szektorban zajlott reformok 2004-ben a kiadások jelentős csökkenéséhez vezettek. Ezek azonban csak részben tartalmaznak jövőbeni költségnyomást.-  Úgy tűnik, Németország viszonylag kedvező helyzetben van állami pénzügyei hosszú távú fenntarthatóságát tekintve, melyeknek fontos elemei az idősödő lakossággal kapcsolatos tervezett költségvetési kiadások. A hosszú távú fenntarthatóság azonban döntő mértékben függ a tervezett középtávú költségvetési konszolidáció elérésétől. A már törvénybe iktatott strukturális reformok és különösen a nyugdíjreform valószínűleg csökkenti az idősödés költségvetési hatásait. Azonban a jelenlegi reformok mentesítő hatását jelentős bizonytalanság övezi, és az aktualizálás elismeri, hogy további intézkedésekre van szükség, jelesen az egészségügyi kiadások féken tartására.-  Általában elmondható, hogy a 2004. évi aktualizálásban leírt gazdaságpolitikák részben megfelelnek az állami pénzügyek területén az országra jellemző általános gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Nevezetesen a konjunktúraciklusok fázisaihoz igazított hiány 2004-ben nem csökkent. A konjunktúraciklusok fázisaihoz igazított egyenlegben a tervezett középtávú kiigazítás 2007-től nem haladja meg a GDP ½ százalékát, és számos tényező veszélyeztetheti. A kiigazítás a programidőszak alatt nem vezet egyensúlyközeli költségvetési helyzethez. Ez annak ellenére igaz, hogy Németország jelentős strukturális reformokat hajtott végre, nevezetesen a munkaerőpiac és a nyugdíjrendszerek területén, amelyek segítségével az ország jobb helyzetben szembesülhet az idősödő lakosság következményeivel. Németország számára továbbra is döntő, hogy kevéssé használt munkaügyi tartalékainak mobilizálásával tényleges és potenciális növekedése magasabb görbét írjon le.-  A fenti értékelés alapján Németországnak a következőket kell tennie: (i) meg kell tennie a szükséges lépéseket a túlzott hiány kiigazításának biztosítására 2005-ben; (ii) 2005 után költségvetési kiigazításokat kell végrehajtania, melyek segítségével a programidőszak végére egyensúlyközeli költségvetési helyzet érhető el; (iii) folytatnia kell a strukturális reformokat az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának további javítása érdekében, különösen az egészségügyi rendszert illetően.* * *Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Németország aktualizált stabilitási programjáról szóló, csatolt ajánlást tanácsi véleményre, amelyet továbbít a Tanácsnak.AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEAz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke harmadik bekezdésével összhangban Németország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően;ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:1.  [2005. február 17-én] a Tanács megvizsgálta Németország aktualizált stabilitási programját, mely a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozik. Az aktualizálás nagyjából megfelel a „a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódexben” előírt adatkövetelményeknek. A program legtöbbször kerekített számokat használ, összeférhetetlen adatokat vegyít egymással, és nem ad elegendő információt a külső feltételezésekhez. Ennek megfelelően felkérik Németországot, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.2.  A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió szerint a reál GDP növekedés 2005-ben 1,7 % lesz, azaz gyakorlatilag nem változik (2004-ben 1,8 % várható). A lényeges naptári hatások figyelembevételével igazított adatok azonban a növekedés ¾ százalékpontos gyorsulását mutatják 2005-ben. A programidőszak utolsó három évében a növekedés várhatóan általában évi 2 % marad. A jelenlegi kilátások alapján ez a szcenárió valószínűnek tekinthető, bár a 2005. évi növekedési előrejelzés meglehetősen kedvezőnek tűnik. A program inflációs előrejelzései magasnak tűnnek.3.  A Tanács 2003. január 21-én megállapította, hogy Németországban túlzott hiány lépett fel, és ajánlotta, hogy ezt legkésőbb 2004-ig igazítsák ki. Azonban a Bizottság 2004. december 14-én elfogadott, „a Bíróság ítéletét követően a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban Németország és Franciaország helyzetéről szóló”, a Tanácsnak és a Európai Parlamentnek címzett közleményében[7] részletezett okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy 2005 tekintendő megfelelő határidőnek a túlzott hiány kiigazítására, mert a 2003. novemberi tanácsi következtetések a Bíróság általi megsemmisítésükig joghatást eredményeztek. E közleménnyel összhangban a program költségvetési stratégiájának elsődleges célja, hogy a hiány 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkenjen. A program további célja az államháztartási hiány további csökkentése a következő években. A hiány a terv szerint 2005-től a GDP évi ½ százalékpontjával tartósan csökken, és 2008-ban kerekítve eléri a GDP 1½ %-át. A Bizottság által a program-előrejelzések és a közösen megállapított módszertan alapján végzett számítások szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány 2005-től valamivel kevesebb mint ½ százalékponttal csökken, és 2008-ban eléri a GDP mintegy 1 %-át. A középtávú költségvetési stratégia célja a korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan a strukturális reformok, a költségvetési konszolidáció és a ciklikus stabilizáció közötti egyensúly megteremtése.4.  A jelenlegi információk alapján a német hatóságok által 2004 novemberében bejelentett intézkedések elégségesnek tűnnek ahhoz, hogy a hiány 2005-ben a Bizottság szolgálatainak 2004 októberi őszi előrejelzésében tervezett 3,4 %-hoz képest a GDP 2,9 %-ára csökkenjen. A költségvetési helyzet továbbra is ingatag. A túlzott hiány kiigazításához a tervezett intézkedések teljes körű végrehajtására van szükség, olyan kedvezőtlen fejlemények esetén pedig, amelyek veszélyeztethetik azt a célt, hogy a hiány 2005-ben a GDP 3 %-a alá csökkenjen, további intézkedéseket kell végrehajtani. 2005. után a költségvetési eredmény a programban tervezetthez képest romolhat, bár az államháztartási hiány valószínűleg a GDP 3 %-a alatt marad. A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg a programidőszak vége felé kevesebb mint 0,5 százalékponttal javul, és az aktualizálásban tervezett kiigazítás annak ellenére igen kicsi, hogy a figyelemre méltó strukturális reformok végrehajtása valószínűleg csökkenti a középtávú kiadásokat. A költségvetési kiigazítás alakulása továbbá az időszak vége felé meglehetősen optimistának tűnik. Továbbá a 2005. évi hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentésére 2004. novemberében bejelentett egyszeri intézkedések a programidőszak vége felé és azon túlmenően némileg gyengítik a költségvetési helyzetet.5.  E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az aktualizálásban szereplő költségvetési irányvonal nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3%-ában meghatározott hiány-határértéket 2008 előtt, és ahhoz sem elégséges, hogy biztosítsa a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzését, vagyis az egyensúlyközeli költségvetési helyzet programidőszakon belüli elérését.6.  Az adóssághányad a becslés szerint 2004-ben elérte a GDP 65½ %-át, tehát a Szerződésben előírt 60%-os GDP referenciaérték fölött van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad 2005-ben és 2006-ban 66 %-ra nő, majd 2007-től csökkenni kezd, és 2008-ban eléri a GDP 65 %-át. Az adóssághányad alakulása azonban valószínűleg a tervezettnél kevésbé lesz kedvező a költségvetési célokra vonatkozó fent említett kockázatok miatt.7.  Úgy tűnik, Németország viszonylag kedvező helyzetben van állami pénzügyei hosszú távú fenntarthatóságát tekintve, annak ellenére, hogy fontos költségvetési kiadások lépnek fel az idősödő lakossággal kapcsolatosan. A hosszú távú fenntarthatóság azonban döntő mértékben függ a tervezett középtávú költségvetési konszolidáció elérésétől. Az „Agenda 2010” már törvénybe iktatott strukturális reformjai, különösen a nyugdíjreform valószínűleg csökkenteni fogja az öregedés költségvetési hatását, bár a jelenlegi reformok költségcsökkentő hatását jelentős bizonytalanság övezi, különösen az egészségügyben.8.  A 2004. évi aktualizálásban leírt gazdaságpolitikák részben megfelelnek az állami pénzügyek területén az országra jellemző általános gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Nevezetesen a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány 2004-ben nem csökkent. Ezenkívül a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegben a tervezett középtávú kiigazítás 2007-től nem haladja meg a GDP ½ százalékpontját, és számos tényező veszélyezteti. A programidőszak alatt nem vezet egyensúlyközeli költségvetési helyzethez. Ez annak ellenére igaz, hogy Németország jelentős strukturális reformokat hajtott végre, nevezetesen a munkaerőpiac és a nyugdíjrendszerek területén, amelyek révén az ország jobb helyzetben nézhet szembe az idősödő lakosság következményeivel. Németország számára továbbra is döntő, hogy kevéssé kihasznált foglalkoztatási tartalékainak mobilizálásával tényleges és potenciális növekedése magasabb görbét írjon le.* * *A fenti értékelés alapján a Tanács véleménye szerint Németországnak a következő lépések megtétele javasolt:(i) meg kell tennie a szükséges lépéseket a túlzott hiány korrekciójának biztosítására 2005-ben;(ii) 2005 után költségvetési kiigazításokat kell végrehajtania, melyek segítségével a programidőszak végére egyensúlyközeli költségvetési helyzetet érhet el; és(iii) folytatnia kell a strukturális reformokat az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának további javítása érdekében, különösen az egészségügyi rendszert illetően.A fontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések .2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reál GDP (változás %-ban) | SP 2004. dec. | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |COM 2004.okt. | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |SP 2004. jan | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |HICP infláció (%) | SP 2004. dec. | -- | -- | -- | -- | -- |COM 2004.okt. | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |SP 2004.jan | -- | -- | -- | -- | -- |Államháztartási egyenleg (a GDP % -ában) | SP 2004. dec. | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |COM 2004.okt. | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |SP 2004. jan. | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |Elsődleges egyenleg (a GDP % -ában) | SP 2004. dec. | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |COM 2004.okt. | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |SP 2004. jan. | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP % -ában) | SP 2004. dec.1 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |COM 2004.okt. | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |SP 2004. jan.1 | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | -- |Bruttó államadósság (a GDP % -ában) | SP 2004. dec. | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |COM 2004.okt. | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |SP 2004. jan. | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |Megjegyzés: A Bizottság számításai a programban szereplő információk alapján. Források: Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM) a novemberben előterjesztett kiegészítő költségvetési csomag alapján kiigazítva, vö.: „a Bíróság ítéletét követően a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban Németország és Franciaország helyzetéről” szóló, a Tanácsnak és a Európai Parlamentnek címzett bizottsági közlemény, 2004. december 14., COM (2004) 813; a Bizottság szolgálatainak számításai. |[1] HL L 209., 1997.8.2. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] COM(2004) 813, 2004.12.14.[3] HL C 124., 1999.5.5.[4] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az ECOFIN Tanács által 2001.7.10-én elfogadott, a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye.[5] COM(2002) 668, 2002.11.27.[6] HL L 209, 1997.8.2. A szövegben említett minden dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] COM(2004) 813, 2004.12.14.


title: A Tanács ajánlása ( 2012. július 10. ) Bulgária 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és Bulgária 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi vélemény adásáról

text:
               24.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 219/9

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2012. július 10.)
   Bulgária 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és Bulgária 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi vélemény adásáról
   2012/C 219/03
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A Tanács 2011. július 12-én ajánlást (4) fogadott el Bulgária 2011-es nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt adott Bulgáriának a 2011–2014-es időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramjáról.

               (4)

               A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor.

               (5)

               A Tanács 2011. december 1-jén következtetéseket fogadott el, amelyekben felhívta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy a Foglalkoztatási Bizottsággal és más bizottságokkal együttműködésben nyújtsa be a Tanácsnak az Európa 2020 szakpolitikai ciklus keretében javasolt intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeit. Az említett észrevételek a Foglalkoztatási Bizottság véleményének részét képezik.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2012. február 15-én elfogadta a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2012. március 2-án (a Tanács 2011. december 9-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság 2012-es éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

               (9)

               Bulgária 2012. április 12-én benyújtotta a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját, valamint 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján végzett részletes felülvizsgálat révén azt is megvizsgálta, hogy Bulgáriában tapasztalhatók-e makrogazdasági egyensúlyhiányok. A Bizottság a részletes felülvizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában belső makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható ugyan, de az nem túlzott mértékű.

               (10)

               A Bulgária által tett első 2012-es adatbejelentés szerint, amely a hiány és az adósság alakulását mutatta a 2008 és 2011-es évek vonatkozásában, a túlzotthiány-eljárás alkalmazása során, az államháztartás 2011-es hiánya nem érte el a Szerződésben szereplő referenciaértéket, vagyis a GDP 3 %-át. Ezenfelül a Bizottság szolgálatainak 2012 tavaszi előrejelzése azt vetíti előre, hogy az államháztartás hiánya a Szerződésben szereplő referenciaérték alatt marad, és várhatóan tovább csökken az elkövetkező időszakban. Ennek eredményeképpen, a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásainak megfelelően, a Bizottság 2012. május 30-án ajánlást fogadott el a túlzott hiány fennállásáról szóló határozatnak a Szerződés 126. cikkének (12) bekezdése alapján történő hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozatra (5) vonatkozóan.

               (11)

               A 2012-es konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a Bizottság szolgálatainak 2012. tavaszi előrejelzésével összehasonlítva a konvergenciaprogramban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó 2012 és 2013-as makrogazdasági forgatókönyv túlzottan optimista, ugyanis e szerint az éves növekedés 2012-ben várhatóan eléri az 1,4 %-ot, 2013-ban pedig a 2,5 %-ot. A Bizottság szolgálatainak 2012 tavaszi előrejelzése 2012-re 0,5 %-os, 2013-ra pedig 1,9 %-os növekedést prognosztizál. A túlzott hiány 2011-es kiigazítását követően a programban körvonalazott költségvetési stratégia célja, hogy a programidőszak végéig egyensúlyközeli költségvetési helyzetet érjenek el a strukturális költségvetés és az államháztartás egyensúlya tekintetében egyaránt. A strukturális értelemben vett középtávú költségvetési célt kismértékben felülvizsgálták, és a GDP 0,6 %-át kitevő hiányt a GDP 0,5 %-ának megfelelő hiányra mérsékelték. Az új középtávú költségvetési cél tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. Az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg (6) alapján Bulgária a konvergenciaprogram-időszak folyamán tervezi elérni a középtávú költségvetési célját.
               A költségvetési kiadások növekedésének aránya – a tervezett diszkrecionális bevételi intézkedések figyelembevételével – a 2012–2014-es időszakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő kiadási küszöbértéknek, 2015-ben viszont várhatóan nem. A tervezett költségvetési konszolidációt többféle komoly kockázat terheli az alábbiakból kifolyólag: i. az optimista makrogazdasági forgatókönyv, valamint a gazdaság kevésbé adóintenzív növekedési struktúrája miatti alacsonyabb bevételek; valamint ii. a közszféra alacsony hatékonysága, különösen az egészségügy hátralékai miatt, ami jelentős kiadási nyomást idézhet elő. A konvergenciaprogram szerint az adósságráta a GDP 60 %-a alatt marad, és várhatóan 2012-ben, a GDP közel 20 %-án tetőzik, majd csökken a programidőszak folyamán. Komoly lehetőségek kínálkoznak az adóbehajtás hatékonyságának javítására, és az e területen történő előrelépés lehetővé tenné Bulgária számára az erőteljesebb növekedést ösztönző kiadások támogatását. Az egységes költségvetési törvény módosításaként elfogadták azt az előírást, hogy a költségvetési hiányt 2 % alatt kell tartani, az államháztartási kiadásokat pedig a GDP 40 %-ára kell korlátozni, ezzel megerősítették a pénzügyi keret jogilag kötelező jellegét és javították a költségvetési tervezés kiszámíthatóságát. Mindazonáltal továbbra is kihívást jelent a középtávú költségvetési keret tartalmának további javítása, valamint az eredményszemléletű beszámolók erősítése, többek között az állam tulajdonosi részvételével működő vállalkozások és az önkormányzatok által készített beszámolók minőségének és pontos benyújtásának javítása révén.

               (12)

               A kormány jelentős előrehaladást ért el a nyugdíjreform egyes intézkedései terén, beleértve a férfiakra és nőkre egyaránt érvényes nyugdíjkorhatárra, valamint a hadseregben és a rendőrségben foglalkoztatottak szolgálati viszonyának időtartamára vonatkozó intézkedéseket. Mindazonáltal középtávon továbbra is kihívást jelentenek a nyugellátási rendszer hiányosságai. A változtatások során nem terveznek olyan lépéseket, amelyek azonos kötelező nyugdíjkorhatárt állapítanának meg a férfiak és a nők számára. Emellett nem korlátozzák hatékonyan az alkalmazottak korkedvezményes nyugdíjba vonulásának lehetőségeit. Továbbra is fontos kihívást jelent a járulékot nem fizetők beemelése a nyugdíjrendszerbe, valamint a rokkantsági nyugellátások folyósítási feltételeinek és ellenőrzésének megszigorítása.

               (13)

               Bulgáriában a legmagasabb a súlyos anyagi nélkülözés által veszélyeztetettek aránya az Unión belül, az idősek és a gyermekek pedig különösen kiszolgáltatottak. Átfogó intézkedésekre van szükség. Prioritásként kell kezelnie a szociális transzferek hatékonyságának javítását. A gazdaságilag aktív roma lakosságnak csupán a fele foglalkoztatott. A nemrég elfogadott nemzeti romaintegrációs stratégia sokféle akadály lebontására irányul, azonban részletes cselekvési tervvel is alá kell támasztani ahhoz, hogy a 2012–2020-as időszak során alkalmazni lehessen.

               (14)

               A válság különösen súlyosan érintette az alacsonyan képzett munkavállalókat (ők teszik ki a munkanélküliek legnagyobb részét), és jelentősen növelte az ifjúsági munkanélküliséget. Ezenfelül 2009 óta az Unió többi részénél sokkal gyorsabban emelkedik a tartós munkanélküliség, ami főként a rendelkezésre álló és a munkaerőpiac által igényelt készségek közötti eltérést és területi egyensúlytalanságokat tükrözi, mivel a legtöbb munkahelyet az alacsony képzettségű szegmensben szüntették meg. Felül kell vizsgálni a társadalombiztosítási járulékok alsó küszöbértékeit meghatározó rendszert, hogy egyensúlyt teremtsenek a be nem jelentett munkavégzés visszaszorítása iránti igény, valamint annak biztosítása között, hogy az alacsony képzettségű munkavállalók ne szoruljanak ki a munkaerőpiacról. Az állami szféra bérkiadásainak 2010–2012-re történő befagyasztására hozott kormányzati intézkedés megalapozott és megfelelő válaszlépés, amely a bér- és munkaerőköltségek, valamint a termelékenység szintjeinek közelítéséhez is hozzájárul. Nemzeti kezdeményezés indult a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedésének átfogó kezelésére. Az állami foglalkoztatási szolgálatok színvonala továbbra is viszonylag alacsony, és fokozni kell a munkatársak képzésének intenzitását, különös tekintettel a roma mediátorokra. További intézkedésekre van szükség az alacsony képzettségűek számára nyújtott, aktivizálást, munkahelykeresést, munkaközvetítést és átképzést segítő, valamint egyénre szabott szolgáltatások javításához.

               (15)

               Bulgáriában a legmagasabb az olvasás és a matematika, valamint a természettudományok terén gyengén teljesítők aránya az Unión belül (az OECD 2009. évi nemzetközi tanulói teljesítménymérése [PISA-felmérés] szerint), ami azt jelzi, hogy komoly strukturális akadályok nehezítik a minőségi oktatás biztosítását. Az alacsony oktatási teljesítmények ahhoz kapcsolódnak, hogy a hátrányos helyzetű csoportok, különösen a roma lakosság kevéssé jut hozzá az oktatáshoz, az iskoláknak nincs kellő önrendelkezése, hiányoznak a teljesítmény javítását ösztönző tényezők, gyenge a nemzeti értékelési rendszer és nem kellő mértékű az elszámoltathatóság. A felsőoktatásban továbbra is rendkívül korlátozott az előrehaladás, bár a közelmúltban tettek néhány ígéretes erőfeszítést. A felsőoktatási törvény tervezett módosításait a növekedés szempontjából elsődlegesen fontos intézkedésként kell végrehajtani, továbbá megfelelő irányítást, beruházásokat és politikai akaratot kell azokhoz társítani.

               (16)

               Bulgáriában alacsony a kutatásba és az innovációba (K+I) történő beruházások szintje. Növelni kell a K+I beruházásokat annak érdekében, hogy 2020-ra az ország elérje a GDP 1,5 %-át jelentő célt, és megfelelő innovációs stratégiát kell kialakítani. Bulgáriában a K+I igazgatás széttagolt. Bulgáriának erősítenie kell az egyetemeit, és stratégiát kell kidolgoznia arra, hogy a felsőoktatási intézményeket bevonják az innovációs tevékenységekbe. Az egyetemek és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésének keretei nem léteznek, továbbá a finanszírozást versenyeztetve, érdemek alapján, és átlátható módon kellene elosztani. Továbbra is szűk keresztmetszetek akadályozzák azokat az újonnan alapított vállalkozásokat és innovatív kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), amelyek finanszírozást igényelnek. A fiatal és innovatív vállalkozások számára nyújtott állami pénzügyi eszközök és kezességvállalások még csak a bevezetésük kezdeti szakaszában vannak, és hatásaik sem érezhetők még.

               (17)

               Jelenleg Bulgária igazgatási kapacitása nem elegendő a közúti, vasúti és vízi infrastrukturális projektek megfelelő irányításához. A közigazgatási reform főként az állami szektor alkalmazottainak létszámcsökkentésére helyezte a hangsúlyt, és kevés kísérlet történt az alacsony hatékonyság egyéb forrásainak megszüntetésére. Az uniós alapok felhasználása – az utolsó két év folyamatos fejlődése ellenére – továbbra is alacsony szintű. Ennek legfontosabb okai a meglévő, bonyolult közigazgatási eljárások, és a vállalkozásoknak a társfinanszírozás biztosítása terén jelentkező nehézségei. Változatlanul komoly kihívások mutatkoznak az üzleti és a szabályozási környezet további javítása, valamint az állami szektor igazgatási kapacitásának erősítése terén megvalósítandó előrelépés tekintetében. Az elektronikus kormányzat bevezetését sokszor elhalasztották. A bolgár adórendszert jelentős adókikerülés és alacsony igazgatási hatékonyság jellemzi. Magasak az adóbehajtás igazgatási költségei, valamint az adófizető vállalkozások időráfordításai.

               (18)

               Az új közbeszerzési törvény fontos lépés a szabálytalanságok ellenőrzésére, megelőzésére és szankcionálására irányuló rendszer javítása terén. Ezeket az erőfeszítéseket az alábbi két tekintetben kell kiegészíteni: i. hatékonyan kell alkalmazni az előirányzott szankciókat; valamint ii. a Közbeszerzési Hivatal számára hivatalból történő eljárásra vonatkozó hatáskört kell biztosítani.

               (19)

               A megkezdett reformok ellenére Bulgária továbbra is fenntart bizonyos belépési korlátokat a hálózatos ágazatok, így a vasúti közlekedés, a távközlés és az energiaügy terén. Az energiapiacok működése – nagy- és kiskereskedelmi szinten egyaránt – továbbra is problémákat vet fel. Különösen javításra szoruló terület többek között az energia- és gáztőzsde, valamint a működőképes kiegyenlítő piac és a szabályozott fogyasztói árak hiánya. Ezenfelül Bulgáriának biztosítania kell az átviteli rendszer szabályozási függetlenségét. Bulgária nagymértékben egyetlen energiaellátási útvonaltól függ, belföldi energiapiaca pedig nem megfelelően működik, így az ország ki van téve a komoly kínálati sokkok veszélyének. Javítani kell az energiafüggőség felszámolását célzó, meglévő intézkedéseket. Mostanáig túl lassan haladt az új gázellátási infrastruktúra kiépítése. Jóllehet formálisan elfogadtak néhány kívánatos reformot, és 2011-ben növekedett a megújuló energia részaránya, a reformok végrehajtása továbbra sem kielégítő a közpolitikák magánérdekek alá rendelésének és a közbeszerzéseknek betudhatóan, valamint az állami tulajdonú energiavállalatok gyenge irányítása miatt.

               (20)

               Bulgária számos vállalást tett az Euro Plusz Paktum keretében. Ezek a vállalások és a 2011-ben tett vállalások végrehajtása az alábbi területekhez kapcsolódnak: az államháztartás fenntarthatóságának javítása, a foglalkoztatás előmozdítása, az állami szektor versenyképességének fokozása és a pénzügyi stabilitás megerősítése. A Bizottság értékelte az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalások végrehajtását. Ezen érékelés eredményeit a Tanács az alábbi ajánlásokban figyelembe vette.

               (21)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. Értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint bemutatta a részletes felülvizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Bulgária fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntések során történő beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–7. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (22)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (23)

               A Bizottság részletes felülvizsgálata és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanács 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 3. és 5. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy Bulgária a 2012–2013-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Továbbra is folytasson megalapozott költségvetési politikákat, hogy 2012-ig elérje a középtávú költségvetési célt. Ennek érdekében a tervek szerint hajtsa végre a költségvetési stratégiát, biztosítsa a kiadási küszöbérték betartását, és álljon készen további intézkedések meghozatalára a költségvetési forgatókönyvet fenyegető kockázatok valóra válása esetén. Fokozza a közkiadások minőségének javítására irányuló erőfeszítéseit, különösen az oktatás- és az egészségügy területén, továbbá hajtson végre az adózási fegyelmet erősítő átfogó stratégiát az adóbevételek további növelése és az árnyékgazdaság felszámolása céljából. Javítsa tovább a középtávú költségvetési keret tartalmát és a beszámolási rendszer minőségét.

               2.

               Tegyen további lépéseket a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát fenyegető kockázatok csökkentésére és megfelelőségének javítására, azonos kötelező nyugdíjkorhatárt állapítva meg a teljes pályafutásuk alatt járulékot fizető férfiak és nők számára. Alkalmazzon szigorúbb feltételeket és ellenőrzést a rokkantsági nyugellátások folyósítása tekintetében.

               3.

               Gyorsítsa fel a nemzeti ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtását. Biztosítsa, hogy a szociális biztonsági járulékok minimális küszöbértékei ne tartsanak vissza a bejelentett munkavégzéstől. Fokozza az Állami Foglalkoztatási Szolgálat teljesítményének javítására irányuló erőfeszítéseket. A szegénység enyhítése érdekében javítsa a szociális transzferek hatékonyságát, könnyítse meg a gyermekek és az idősek minőségi szociális szolgáltatásokhoz jutását, továbbá hajtsa végre a nemzeti roma integrációs stratégiát.

               4.

               Gyorsítsa fel a közoktatásra és a felsőoktatásra vonatkozó, megfelelő jogi aktusok és az azokat kísérő intézkedések reformját, a hangsúlyt a tanterv korszerűsítésére, a tanárképzés javítására, valamint a hátrányos helyzetű csoportok oktatáshoz való hatékony hozzájutásának biztosítására helyezve. Javítsa a kezdő vállalkozások és a kkv-k forráshoz jutását, különösen azokét, amelyek innovatív tevékenységeket folytatnak.

               5.

               Fokozza az igazgatási kapacitás erősítésére és a reformokra irányuló erőfeszítéseket, csökkentve a bürokráciát és az adófizetés és -beszedés költségeit, valamint javítva az uniós pénzeszközök felhasználását, különösen a közúti és vasút közlekedés, valamint a vízgazdálkodás területén. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer minőségét és függetlenségét, és gyorsítsa fel az elektronikus kormányzás bevezetését. Erősítse a szabályozó hatóságok, és a legfontosabb szállítási ágazatok állami igazgatási kapacitásait.

               6.

               Gondoskodjon a közbeszerzési törvény zavartalan végrehajtásáról. Erősítse a szabálytalanságok megelőzését, továbbá alkalmazza hatékonyan a közbeszerzési törvény és az összeférhetetlenségről szóló törvény alapján kiszabható szankciókat.

               7.

               Hozzon intézkedéseket a piaci akadályok, a garantált nyereségre vonatkozó megállapodások és az árszabályozás megszüntetésére. Biztosítsa az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetők függetlenségét; egészítse ki a piaci szerkezetet, különösen az energiatőzsdék és a kiegyenlítő piacok tekintetében. Javítsa a villamosenergia- és a gázellátási összeköttetéseket, erősítse az energiahatékonyságot, és fokozza az ellátás zavarainak kezeléséhez szükséges kapacitást.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  2012-re érvényben tartja a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2012. április 26-i 2012/238/EU tanácsi határozat (HL L 119., 2012.5.4., 47. o.).

      (4)  HL C 209., 2011.7.15., 5. o.

      (5)  Az ennek megfelelő 2012/370/EU tanácsi határozatot a Tanács 2012. június 22-én fogadta el (HL L 179., 2012.7.11., 1. o.).

      (6)  A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

      (7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének értelmében.