               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 513 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Ciprus 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ciprus 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Ciprus 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ciprus 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Ciprust azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanebben az időpontban az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Ciprusra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Ciprusnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Ciprus által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Cipruson túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a nemteljesítő hitelek rendkívül magas aránya terhet ró a pénzügyi szektorra, és a gazdaságot nagy magán-, állam- és külső adósságállomány terheli, összefüggésben a mérsékelt potenciális növekedéssel.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az Uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Ciprust arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az országot, mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmustól és általánosabban a személyes kiskereskedelemtől függő ágazatokra támaszkodó területeken. Ez Cipruson belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Ciprus 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Ciprus jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,7 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 4,3 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 0,4 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 95,5 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 116,8 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi. Emellett a költségvetési előrejelzések mögött országspecifikus kockázatok húzódnak meg, amelyek különösen az állami kórházaknál a nemzeti egészségbiztosítási rendszer végrehajtásának első éveiben jelentkező explicit függő kötelezettségekből és potenciális finanszírozási igényekből erednek.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Ciprus költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint ezek a költségvetési intézkedések a GDP 4,4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése a GDP legfeljebb 0,5 %-ának megfelelő többletforrással, a munkavállalók foglalkoztatásának fenntartásához nyújtott bértámogatás az üzleti tevékenység felfüggesztésének időszakában (a GDP 2,7 %-a), valamint a kisvállalkozások és az önfoglalkoztatók jövedelemtámogatása (a GDP 0,3 %-a). Emellett Ciprus olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához, többek között a héafizetés két hónapos időszakra történő elhalasztásával. Összességében a Ciprus által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az említett intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Ciprus államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7 %-át, 2021-ben pedig –1,8 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 115,7 %-át, 2021-ben pedig a 105 %-át.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Ciprus 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, továbbá a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesül, a hiánykritérium viszont nem teljesül.

               (16)Ciprus a Covid19-járványra reagálva egy sor intézkedést fogadott el a válság gazdasági hatásainak enyhítése céljából. 2020. március 15-én a kormány pénzügyi támogatási programot terjesztett elő a közegészség védelme, valamint a vállalkozások és munkáltatók gazdasági túlélésének biztosítása érdekében. A program 100 millió EUR-t különít el az egészségügyi ágazat számára a világjárvány elleni küzdelemhez nyújtandó pénzügyi támogatás céljából, beleértve további orvosi, ápoló- és kisegítő személyzet felvételét, valamint felszerelés és infrastruktúra biztosítását. Számos intézkedést határoz meg a vállalkozások támogatására a likviditás növelése révén, például a vállalkozásokra és az önfoglalkoztatókra irányuló támogatási programokat, valamint a vállalkozások héafizetésének ideiglenes felfüggesztését. A csomag az idegenforgalmi ágazat helyreállításának előmozdítása érdekében 11 millió EUR összegű célzott támogatást is tartalmaz.

               (17)A Covid19-válság felszínre hozta, hogy beruházásokra van szükség a közegészségügyi ellátás javítása és korszerűsítése, a kapacitás helyreállítása és az egészségügyi reform végrehajtása érdekében. Az új egészségügyi ellátórendszer biztosítja az alapellátási szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést, valamint vizsgálati terveken alapuló megfelelő iránymutatást és kezeléseket. Emellett a Covid19-járvánnyal összefüggésben biztosítja a megfizethető egészségügyi szolgáltatások igénybevételéhez való egyetemes jogosultságot. Ciprus a járvány leküzdését szolgáló szükséghelyzeti tervet dolgozott ki, és további forrásokat különített el a fertőzés és az átterjedés megelőzésére és kezelésére. Ciprusnak középtávon az egészségügyi rendszer hatékonyságának, hozzáférhetőségének és általános rezilienciájának növelését célzó beruházásokat kell végrehajtania. Az egészségügyi rendszer számára biztosított többletforrások célja az, hogy a jövőben elegendő egészségügyi személyzet, kritikus orvosi eszköz és infrastruktúra álljon rendelkezésre. Az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és az egyetemes lefedettség biztosítása szempontjából elsődleges, hogy a terveknek megfelelően, zökkenőmentesen végrehajtsák az egészségügyi reformot. A digitális egészségügyi megoldások és az új alkalmazások hozzájárulnának az elektronikus egészségügyi szolgáltatások bevezetésének felgyorsításához, valamint a távkonzultációk és a riasztási mechanizmusok javításához. Létfontosságúak a kórházi kapacitás, az egészségügyi dolgozók munkakörülményeinek javítására, valamint az egyéni védőeszközök, a tesztelés, a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök használatának biztosítására irányuló intézkedések. Mindezeknek a tartós ápolás-gondozással, valamint az alapellátással és a közösségi alapú gondozással való integrációja nélkülözhetetlen a demográfiai változások fényében, továbbá a legkiszolgáltatottabbak, köztük a fogyatékossággal élők támogatása érdekében.

               (18)Az elmúlt évek tartósan pozitív munkaerőpiaci fejleményeit követően Ciprus most az egészségügyi válság nyomán kialakuló kihívásokkal néz szembe a foglalkoztatás terén. További erőfeszítésekre van szükség a válság társadalmi-gazdasági hatásainak minimalizálása érdekében. Ciprus már fogadott el szükséghelyzeti intézkedéseket, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszereket és a munkanélküli ellátásoknak az önfoglalkoztatókra való kiterjesztését. A szociális partnerekkel szorosan együttműködve fenn kell tartani a foglalkoztatást és biztosítani kell a bejelentett intézkedések végrehajtását. Kulcsfontosságú lesz az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitásának állandó személyzettel való megerősítése, mindenekelőtt annak biztosítása révén, hogy a 2020 második felében lejáró határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező foglalkoztatási tanácsadók folytatni tudják tevékenységüket. Így elkerülhető lesz, hogy még nagyobb nyomás nehezedjen a szolgálatokra, és hatékony támogatást kaphatnak majd az újonnan munkanélkülivé válók és más kiszolgáltatott csoportok, például a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok, a tartósan munkanélküliek és a fogyatékossággal élő személyek. Továbbra is kiemelt figyelmet kell fordítani az iskolából a munka világába való átmenet támogatására és a fiatalok elérésére, mivel a friss diplomások újabb nehézségekkel szembesülhetnek az álláskeresés során.

               (19)A Covid19-járvány olyan megfelelő intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek enyhítik a társadalmi hatásokat és biztosítják a háztartások jövedelemtámogatását és a gazdaság gyors helyreállítását. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 8,6 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg javul, 7,5 %-ra. Számolni kell a szolgáltatások iránti külső kereslet jelentős visszaesésével, mivel az idegenforgalmi ágazatot várhatóan rendkívül súlyosan érinti a válság. Megfelelő jövedelempótlást kell biztosítani minden érintett munkavállaló és önfoglalkoztató számára, beleértve azokat is, akik nem részesülnének megfelelő szociális védelemben. A szociális védelmi rendszereknek meg kell védeniük az alkalmazottakat, az önfoglalkoztatókat és a munkanélkülieket. Szükség van az általános szociális védelmi rendszer megerősítésére a szegénység és az egyenlőtlenség fokozódásának megelőzése érdekében, mindenekelőtt a legkiszolgáltatottabbak, köztük a gyermekek, az inaktív személyek, a be nem jelentett munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkezők elérése révén.

               (20)Rendkívül fontos a rugalmas munkafeltételek – különösen a távmunka – előmozdítása a szociális partnerek bevonásával. Ezek az intézkedések rövid távon támogatást biztosítanak azon munkavállalók számára, akiknek most előre nem tervezett módon kell gondoskodniuk gyermekeikről vagy hozzátartozóikról, hosszú távon pedig megkönnyítik, hogy a gondozási feladatok miatt inaktív nők többsége vissza tudjon térni a munkaerőpiacra. Mivel az idősek és a krónikus betegségekben szenvedők a vírus miatt fokozottan ki vannak téve a súlyos betegségek kockázatának, a minőségi tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokba való befektetés elengedhetetlen lesz ahhoz, hogy rövid és középtávon biztosítani lehessen e szolgáltatások folyamatosságát és hatékonyságát.

               (21)A válsággal összefüggésben, valamint a munkaerőpiac gyors helyreállításának biztosítása érdekében alapvető fontosságú az oktatás és képzés minőségének, hatékonyságának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása. Egy olyan időszakban, amikor egyre többen veszítik el munkájukat és fel kell készülniük a munkanélküliséget követő pályamódosításra, még fontosabb, hogy az emberek megfelelő készségekkel rendelkezzenek. A mobilitási korlátozások rávilágítottak a digitális készségek alacsony szintjével kapcsolatos kihívásokra Cipruson. Ez megmutatkozik az olyan online tevékenységekkel összefüggésben, mint a távmunka, a távoktatás és az e-egészségügyi szolgáltatások igénybevétele. Az informatikai infrastruktúrához és az internethez való – többek között a hátrányos helyzetű tanulók számára is biztosított – egyenlő hozzáférés, valamint jól képzett tanárok alkalmazása kulcsfontosságú a minőségi digitális oktatás és a távoktatás szempontjából. Az általánosságban gyenge oktatási és képzési színvonal javítása és az átfogóbb készségfejlesztés érdekében elengedhetetlen az oktatási reform folytatása, a digitális tanulásra, a munkaalapú tanulásra és a tanulószerződéses gyakorlati képzésre irányuló megoldásokba, valamint az informatikai eszközök hatékony használatához szükséges tanári és oktatói kompetenciák fejlesztésébe való beruházásokkal együtt. Intézkedésekre van szükség az alapkészségek terén megfigyelhető gyenge teljesítmény kezeléséhez, valamint a felnőttoktatásban való részvétel fokozásához. Annak érdekében, hogy az átképzési programokat minél gyorsabban alkalmazni lehessen, azokat — a lehetséges mértékig – online használatra lehetne kialakítani, majd a világjárvány leküzdését követően adott esetben ki lehetne egészíteni a fizikai jelenlétet igénylő képzéssel.

               (22)A válság időszakában, majd azt követően jelentős forrásokra van és lesz szükség a vállalkozások támogatásához. Annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani a vállalkozási tevékenységet és a foglalkoztatást, nélkülözhetetlen a finanszírozáshoz és likviditáshoz való megfelelő hozzáférés biztosítása, különösen a kis- és középvállalkozások esetében. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. Ciprus egyedi kisvállalkozás-támogatási programot vezetett be, amely támogatást nyújt a legfeljebb öt alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások bérfizetéséhez. Emellett a nemzeti egészségügyi rendszerhez való megemelt hozzájárulások felfüggesztése és az adófizetések (például a héafizetés) elhalasztása enyhíteni fogja a közvetlen nyomást. A kkv-kat támogató struktúrákkal és üzleti szervezetekkel együttműködve gyors adminisztratív koordinációra, gyakorlati támogatásra és a kkv-k rendelkezésére álló segítségre vonatkozó hatékony kommunikációra van szükség. A hatóságok általi, szerződés szerinti kifizetések felgyorsítása szintén segíthet a kis- és középvállalkozások pénzforgalmának javításában. Az újonnan alapított induló és növekvő innovatív vállalkozásoknak egyedi támogatásra lehet szükségük, például az állami intézmények által biztosított sajáttőke-részesedés és a kockázatitőke-alapokra irányuló ösztönzők formájában, amelyek nyomán a kockázatitőke-alapok növelnék befektetéseiket ezekben a vállalkozásokban. Továbbra is fontos a válság előtt előkészített tőketámogatási intézkedések végrehajtása (Ciprus Energiaalap, társbefektetési tőkealap).

               (23)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ország természeti erőforrásainak hatékony védelme és felhasználása elsődleges a gazdaság fenntartható helyreállításának és a jövőbeli növekedésnek a biztosításához. Annak érdekében, hogy megmaradjon az ország turisztikai vonzereje, kezelni kell a zöld energiára való átállással, a hatékony hulladék- és vízgazdálkodással, valamint a természet és a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos kihívásokat. Noha jelentős beruházások kezdődtek, ezeken a területeken további beruházásokat kell előreütemezni. Ciprus komoly nehézségekkel szembesül az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó, üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 2030-as célkitűzésének elérése terén. Ezeket a problémákat az ország nemzeti energia- és klímatervével összhangban további intézkedések kellő időben történő tervezésével és elfogadásával kell kezelni. Ezen intézkedésekhez beruházásokra lesz szükség, különösen olyan területeken, mint a megújuló energia, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés, ami szintén erőteljes ösztönzést jelenthet a zöld átálláshoz. Ciprusnak továbbá javítania kell hulladékgazdálkodási rendszerét és a körforgásos gazdaságot. A hulladéktermelés továbbra is jelentősen meghaladja az uniós átlagot, miközben az újrafeldolgozási arány még mindig sokkal alacsonyabban van annál. A hulladéklerakási arány szintén nagyon magas. A víz- és a szennyvízgazdálkodás terén hatékonysági problémák tapasztalhatók, különösen a városi területeken. Komoly gondot jelentenek az aszályos időszakok és a vízhiány, és a nem megfelelő szakpolitikai válaszintézkedések hatással lehetnek az ország vidéki gazdaságára és idegenforgalmára. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Cipruson a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Ciprus a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (24)A modern digitális infrastruktúra, az egyetemes internet-hozzáférés és a digitális szolgáltatások elérhetőségének fontosságára a Covid19 hatására bevezetett mobilitási korlátozások is rávilágítottak. A termelékenység megerősítéséhez és a válságot követő gazdasági helyreállítás fellendítéséhez elengedhetetlen a digitális gazdaságba való beruházás. Ciprust 2020-ban az utolsók közé sorolta a Bizottság által létrehozott, a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI). A 16 és 74 év közötti ciprusiak csupán 45 %-a rendelkezik legalább alapszintű digitális készségekkel, és az IKT-szakembereknek a munkaerőn belüli aránya továbbra is elmarad az uniós átlagtól (2,7 % a 3,9 %-kal szemben), ami gátolja a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázását. Alacsony szintű a közigazgatási szervek és az állampolgárok közötti elektronikus interakció: a ciprusiak mindössze 51 %-a él ezzel a lehetőséggel. Az e-kereskedelem (azaz az online értékesítéssel foglalkozó kkv-k, az e-kereskedelemből származó árbevétel és a határokon átnyúló online értékesítés) szintje javulóban van (2019-ben 31,8, míg 2018-ban 29,4 volt), de még mindig elmarad a 40,1-es uniós átlagtól (100-ból).

               (25)Ciprus további intézkedésekkel javíthatná a kutatási és innovációs rendszerét annak érdekében, hogy az a világjárvány leküzdését követően hozzájáruljon a termelékenység növekedéséhez és a szükséges digitális és környezeti átálláshoz. A vállalkozások alacsony kutatási és innovációs felvevőképessége rontja Ciprus versenyképességét. A tudományos szféra és a vállalkozások közötti együttműködés és a kutatási eredmények piaci hasznosításának javítása még mindig szűk keresztmetszetet jelent és sürgős intézkedésekre van szükség e téren. Mindazonáltal ígéretes lépéseket jelentenek a közelmúltban tett intézkedések, például az új kutatási és innovációs osztály létrehozása, az új kutatási, innovációs és digitális politikai miniszterhelyettes kinevezése, valamint a 2019–2023 közötti időszakra vonatkozó új nemzeti kutatási és innovációs stratégia, amely magasabb, a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértékű kutatási és innovációs intenzitás elérését tűzte ki célul 2023-ra (a jelenlegi 0,56 %-hoz képest).

               (26)Az agresszív adótervezés kezelése kulcsfontosságú az adórendszer hatékonyságának és méltányosságának javításához, ahogy azt a 2020. évi euróövezeti ajánlás is elismerte. Az adófizetők agresszív adótervezési stratégiáinak átgyűrűző hatásai olyan koordinált intézkedéseket kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről, amelyek kiegészítik az uniós jogszabályokat. A gazdasági tények arra utalnak, hogy a ciprusi adórendszert agresszív adótervezési célokra használják. Ciprus lépéseket tett ennek kezelésére a nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtásával és további intézkedések bevezetésével. Mindazonáltal a rendszer jellemzői, például a ciprusi székhelyű vállalkozások által harmadik országbeli rezidensek részére fizetett osztalékra, kamatra és jogdíjakra kivetett forrásadó hiánya, valamint a társaságokra vonatkozó adóügyi illetékesség szabályai megkönnyíthetik az agresszív adótervezést. A fiktív kamatlevonási rendszert szorosan figyelemmel kell kísérni. Végül, a ciprusi „kivételes befektetői honosítási program” és a „befektetői letelepedési program” az OECD jegyzéke szerint a visszaélések szempontjából komoly kockázatot jelenthet.

               (27)A hatékony igazságszolgáltatási rendszer továbbra is kulcsfontosságú tényező a beruházások és a vállalkozások számára vonzó gazdaság kialakításában, és nélkülözhetetlen lesz a helyreállítási folyamat során. Az igazságszolgáltatási rendszerben fennálló súlyos hatékonysági problémák továbbra is befolyásolják a szerződésérvényesítést, és akadályozzák a polgári és kereskedelmi ügyek gyors megoldását. Számos reform indult az igazságszolgáltatási rendszer legkritikusabb problémáinak, különösen az elavult polgári eljárási szabályoknak, a bíróságok alacsony digitalizáltságának, a jelentős ügyhátralék felszámolásának és a bírák számára biztosított egész életen át tartó képzés hiányának kezelésére, de az eredmények csak lassan mutatkoznak meg.

               (28)Cipruson a közigazgatás ellenálló képességének és hatékonyságának megerősítése alapvető a Covid19-válságot követő helyreállítási intézkedések gyors és hatékony megvalósításához. A következetes végrehajtáshoz, a beruházásokhoz és a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez szükség van a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok közötti koordináció javítására, valamint a helyi szinten jelentkező széttagoltság és a hatékonysági problémák leküzdésére. A közigazgatás digitalizációjának előmozdítása kulcsfontosságú saját üzletmenet-folytonosságának, továbbá annak biztosításához, hogy a közszolgáltatások polgárok és vállalkozások általi elérése folyamatos és hatékony legyen.

               (29)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (30)A bankrendszer általános stabilitásának megőrzése és a pénzügyi stabilitáshoz kapcsolódó kockázatok kezelése elengedhetetlen a Covid19-válság átvészeléséhez és a gazdaság támogatásához. Noha a bankszektor stabilitása a közelmúltban jelentősen javult, azonban a világjárvány jelentős mértékben kihat a bankokra a hitelkockázatok erősödése, valamint a nyereségességre és a tőkésítésre nehezedő nyomás révén.  A sebezhetőségek és a kihívások az eladósodott magánszektorból és a nemteljesítő hitelek nagy állományából erednek, ami korlátozza a hiteltámogatás alkalmazási körét. Az euróövezeten belül a ciprusi bankszektorban a második legmagasabb a nemteljesítő hitelek aránya. Ezért továbbra is kiemelten kell kezelni a nemteljesítő hitelek, mindenekelőtt a korábban keletkezett, már a Covid19-válság kezdete előtt hosszú ideje lejárt nemteljesítő hitelek állományának csökkentését. E cél eléréséhez haladást kell elérni az állami tulajdonú eszközkezelő társaság tekintetében, ideértve szervezeti modelljét és stratégiáját. Az ESTIA-program fontos feladatot lát el azáltal, hogy támogatást és védelmet nyújt a kiszolgáltatott helyzetben lévő hitelfelvevők számára, de célját továbbra is össze kell hangolni a fizetési kultúra javításának szükségességével. Ezzel összefüggésben a követelések érvényesítésének megerősítése és a fizetésképtelenségi keret alkalmazásának előmozdítása hozzájárulna a bedőlt hitelek tartós rendezésének alátámasztásához. Emellett továbbra is fontos feladat a tulajdoni lapok kibocsátásával kapcsolatos hátralék csökkentése olyan strukturális megoldás végrehajtása révén, amely az ingatlanügyletek rendszerével (azaz a tulajdoni lapok kibocsátásával és átruházásával) kapcsolatos problémák kezelésére irányul.

               (31)A korrupció megelőzésére és szankcionálására szolgáló keret megerősítésére irányuló erőfeszítések folytatása kulcsfontosságú a Covid19-válságot követő helyreállítás biztosításához, valamint a pénzeszközök és források hatékony, elszámoltatható és átlátható elosztásának megvalósításához. Bár folyamatban van a korrupció elleni cselekvési terv végrehajtása, még nem került sor jelentős intézkedések és jogszabályok, mindenekelőtt a nyilvános döntéshozatal átláthatóságának fokozására, a korrupció elleni független hatóság felállítására, a korrupció bejelentésére és a bejelentő személyek védelmére irányuló törvénytervezetek elfogadására. Még mindig nem fejeződött be az ügyészség költségvetési függetlenségével, feladatköreinek szétválasztásával és személyzeti felvételi eljárásaival kapcsolatos rendelkezések meghatározása.

               (32)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Ciprus hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (33)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros együttműködés elengedhetetlen lesz a Covid19-járvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Ciprusnak mint az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak – figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euróövezet ajánlásaival, és összhangban álljanak a többi euróövezeti tagállaméval.

               (34)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Ciprus gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ciprusnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Ciprus fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (35)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               (36)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. Ezek az ajánlások figyelembe veszik a világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló ajánlásokat az 1., 3. és 4. ajánlás tartalmazza,

               AJÁNLJA, hogy Ciprus 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer ellenálló képességét és kapacitását a minőségi és megfizethető szolgáltatások biztosítása érdekében, többek között az egészségügyi dolgozók munkakörülményeinek javítása révén.

               2.Biztosítsa a megfelelő jövedelempótlást és a szociális védelemhez való hozzáférést mindenki számára. Erősítse meg az állami foglalkoztatási szolgálatokat, mozdítsa elő a rugalmas munkafeltételeket, és javítsa az oktatás és képzés munkaerőpiaci relevanciáját.

               3.Biztosítsa a finanszírozáshoz és a likviditáshoz való megfelelő hozzáférést, különösen a kis- és középvállalkozások számára. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a hulladék- és vízgazdálkodást, a fenntartható közlekedést, a digitalizációt, a kutatást és az innovációt.

               4.Erősítse meg azokat az intézkedéseket, amelyek révén kezelhetők az adórendszer azon jellemzői, amelyek elősegítik, hogy magánszemélyek és multinacionális vállalatok agresszív adótervezést folytassanak. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer és a közszféra hatékonyságát és digitalizációját.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 512 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 518 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Málta 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Málta 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Máltára vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Málta által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezés aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Máltát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)Málta 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. május 2-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (10)Málta jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (11)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,5 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 7,5 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 3,6 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 43,1 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 54,5 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (12)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Málta költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,1 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartoznak a bérpótlékok a nehézségekkel küzdő ágazatokban, az egészségügyi kapacitás növelése, valamint a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó szociális intézkedések. Emellett Málta olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A 2020. évi stabilitási program becslései szerint az állami garanciák lehetővé teszik a bankok számára, hogy a GDP legfeljebb 6,1 %-ával növeljék az új vállalati hitelek portfólióját. Ezek az intézkedések hitelgaranciákat is magukban foglalnak. A 2020. évi stabilitási program megerősíti a személyi és társasági adókra, a hozzáadottérték-adóra és a társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó adóhalasztásokhoz kapcsolódó korábbi bejelentéseket is. Összességében a Málta által elfogadott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (13)A Bizottság 2020. tavaszi, változatlan politikát feltételező előrejelzése alapján Málta államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,7 %-át, 2021-ben pedig –2,5 %-át teszi ki. Az államadósság aránya az előrejelzések szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad.

               (14)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelentést adott ki, mivel Málta 2020-ra a tervek szerint túllépi a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöböt. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (15)A Covid19-világjárványra válaszul Málta hatékony egészségügyi kommunikációs kampány révén a járvány megfékezésére irányuló intézkedéseket hozott, fizikai elkülönítési és karanténintézkedéseket, nyomon követést, valamint magas szintű tesztelést és kontaktkövetést vezetett be. A máltai hatóságok azon is dolgoznak, hogy növeljék a kórházak – köztük az intenzív terápiás osztályok – kapacitását. Nemzeti szinten folyamatban van az egyéni védőeszközök közvetlen beszerzése. Málta csatlakozott az egyéni védőeszközök, laboratóriumi reagensek, tesztek és lélegeztetőgépek közös uniós közbeszerzési eljárásához is. A gyógyszerek és hatóanyagok tekintetében Málta aktívan nyomon követi a helyzetet annak érdekében, hogy azonosítsa és előre jelezze az esetleges hiányokat, és azonnali korrekciós intézkedéseket tegyen, különösen a gyógyszereket vagy hatóanyagokat általában beszállító országok határainak lezárása esetén. A Bizottság 2020. május 12-én 11,5 millió EUR összegű támogatási programot hagyott jóvá a Covid19-járvánnyal kapcsolatos termékek – többek között gyógyszerek, például vakcinák, kórházi és orvostechnikai felszerelések, például lélegeztetőgépek, védőruházat és védőeszközök – gyártására irányuló beruházások támogatására vonatkozóan. Az egészségügyi személyzet hatékony átcsoportosítására és átképzésére is sor került. A korábban a szabályozó szervezetekben és minisztériumokban különböző pozíciókat betöltő népegészségügyi szakértőket átcsoportosították és szerepüket teljes mértékben átalakították, hogy segítséget nyújtsanak az e világjárványra válaszul hozott intézkedésekben.

               (16)A máltai kormány pénzügyi támogatást nyújtott a vállalkozásoknak a távmunkához és támogatta a kötelező karantén alá helyezett munkavállalókat. A kormány kezességvállalást és adóhalasztást is biztosított a vállalkozások, köztük az önfoglalkoztatók számára. Azok a munkavállalók, akik olyan ágazatokban működő vállalkozások teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalói, mint a kiskereskedelmi, a nagykereskedelmi, az idegenforgalmi és a vendéglátói ágazat, amelyeket drasztikusan sújtott a Covid19-világjárvány, vagy az olyan ágazatokban dolgozó munkavállalók, amelyeknek a népegészségügyi főfelügyelő utasítására ideiglenesen fel kellett függeszteniük tevékenységüket, havi 800 EUR összegű fizetés alapján legfeljebb heti öt nap fizetésre jogosultak. A kevésbé súlyosan érintett ágazatokban dolgozó munkavállalók heti egy-két napra jogosultak a havi 800 eurós fizetést alapul véve. A kormány támogatást jelentett be továbbá a következő esetekben: a fogyatékossággal élő személyek; azon gyermekes családok, amelyekben mindkét szülő dolgozik és amelyekben egyik szülő sem tud távmunkázni; a jelenlegi válság miatt munkahelyüket elveszítő munkavállalók; és a bérelt szálláshelyeken élő munkanélküliek. Végül a kormány a Covid19-világjárvány által sújtott vállalkozások által felvett bankhitelek kamatlábának legfeljebb 2,5 százalékpontját fogja finanszírozni.

               (17)A máltai egészségügyi rendszer jó egészségügyi eredményeket tud felmutatni. A Covid19-világjárvány kitörése azonban példátlan mértékű nyomás alá helyezte a máltai népegészségügyi rendszert. Az olyan pandémiás válságokra, mint a Covid19-világjárványra való hatékony reagálás érdekében az egészségügyi rendszer kapacitásépítésére irányuló erőfeszítések javítanák a rendszer ellenálló képességét. A következő területek igényelnek kiemelt nyomon követést: i. kihívást jelenthet, hogy egyre nagyobb mértékben támaszkodnak a migráns ápolókra az akut ápolásban és a tartós ápolás-gondozásban, és hogy a háziorvosi személyzet idősödik; ii. az új és innovatív gyógyszerek rendelkezésre bocsátásának nehézségei; iii. az alapellátást és a járóbeteg-ellátást, valamint egyes gyógyszereket nagy mértékben közvetlenül fizetett térítések révén veszik igénybe; iv. a járóbeteg-ápolási szakterületek várólistái folyamatosan hosszúak, és a közelmúltban nőttek. Továbbra is kiemelt prioritás, hogy a szolgáltatásokat a kórházaktól az alapellátás felé irányítsák.

               (18)A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 5,9 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 4,4 %-ra mérséklődik. A válság foglalkoztatásra gyakorolt súlyos hatásainak enyhítése érdekében Málta a szociális partnerekkel konzultálva sürgősségi intézkedéseket hozott az elbocsátások megelőzése érdekében, és ehelyett a rövid munkaidőt részesítette előnyben. A csökkentett munkaidős foglalkoztatási programok elfogadása a gazdasági helyreállítás útjára lépés során is védelmet nyújtana a munkahelyek számára. Alapvető fontosságú a megfelelő támogatás és a szociális védelemhez való hozzáférés biztosítása valamennyi munkavállaló számára, beleértve az önfoglalkoztatókat is, valamint a munkanélküliség esetlegesen meghosszabbított időtartamának garantálása. Málta szociális védelmi rendszerének azt is biztosítania kell, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a külföldi munkavállalóknak az alternatív munkakereséshez; amennyiben lehetséges, a munkavállalási engedélyek megtartásához és más szociális szolgáltatások igénybevételéhez. Az alacsonyan képzett felnőttek aránya viszonylag magas, amit tovább súlyosbít a korai iskolaelhagyók magas aránya. A jelenlegi válság egyes ágazatokban súlyosbíthatja a készséghiányt, más ágazatokban pedig újradefiniálhatja a készségigényeket. Ez még fontosabbá teszi a munkavállalók készségeinek feltérképezését és átképzésüket, különösen a digitális és zöld készségek tekintetében. Málta a közelmúltban haladást ért el az oktatás és a képzés terén, de továbbra is jelentős kihívásokkal kell szembenéznie, többek között azzal, hogy magas azon tanulók aránya, akik nem rendelkeznek elegendő alapkészségekkel.

               (19)A Covid19-válság miatt Málta sürgős prioritásként kezeli a vállalkozásoknak nyújtott likviditástámogatás gyors bevezetését. Alapvető fontosságú a folyamatos hiteláramlás és a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, különösen a leginkább érintett ágazatokban működő kis- és középvállalkozások számára. A bankrendszer fontos szerepet játszik a likviditási intézkedések hatékony végrehajtásában azáltal, hogy kölcsönöket és állami garanciákat nyújt, ami túlmutat a hitelezési gyakorlatok válság előtti konzervatív megközelítésén. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét.

               (20)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A fellendülést támogató beruházások lehetőséget kínálnak arra, hogy a máltai gazdaság fenntarthatóbb pályára álljon. Málta klímasemleges gazdasággá való átalakulásához hosszú időn keresztül jelentős magán- és közberuházásokra lesz szükség. A nemzeti energia- és klímatervben leírt, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, valamint az egyéb negatív környezeti externáliák kezelésére irányuló beruházások – különösen az építőiparban és a közlekedésben – hozzájárulhatnak a gazdasági fellendülés és a fenntarthatóság kettős célkitűzésének eléréséhez. A meglévő épületállomány felújításához és a célzott képzési programokhoz nyújtott támogatás hozzájárul majd az épületek energiahatékonyságának javításához. A fenntartható közlekedésre irányuló további beruházások életképes alternatívákat biztosíthatnak a személygépkocsi-használattal szemben. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Máltán a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés
                  7
                D. mellékletében foglaltak szerint. Így Málta a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (21)Málta tudásalapú gazdasági modelljének fenntarthatóságát segíti, ha nagyobb figyelmet fordít a kutatásra és az innovációra, és azt eredményesebben beépíti az üzleti környezetbe. Málta e-kormányzati szolgáltatásokat, többek között számos mobilalkalmazást fejlesztett ki a polgárok és a vállalkozások számára. A lakossági felhasználás azonban továbbra is alacsony. A gazdaság digitális átállásának megkönnyítése érdekében elengedhetetlen a digitális közszolgáltatások polgárok és vállalkozások általi használatának ösztönzése.

               (22)Málta nemzetközi irányultságú szolgáltatási ágazat felé való elmozdulása és a távszerencsejátékokra, virtuális eszközökre, valamint állampolgársági és rezidens rendszerekre való specializálódása – jóllehet hozzájárul a gazdasági növekedéshez – olyan pénzmosási kockázatoknak teszi ki az országot, amelyeket még enyhíteni kell. E kockázatok megelőzése és leküzdése érdekében az ország lépéseket tett a pénzmosás elleni felügyeletet ellátó hatóság szerepének megerősítésére. A többi illetékes hatósággal való együttműködés is erősödött. Mindazonáltal aggodalomra ad okot a Máltai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságának azon gyakorlata, hogy felügyeleti feladatokhoz magántanácsadást biztosít. Továbbra is kihívást jelentenek a pénzmosással kapcsolatos nyomozás terén és büntetőeljárásokban mutatkozó hiányosságok. A Máltán engedélyezett, nemzetközi irányultságú pénzügyi vállalkozások nemzeti felügyeletének megerősítése megszilárdítaná az általános gazdaságirányítási keretet. A biztosítási ágazat esetében elengedhetetlen a belföldi és a külső felügyelő hatóságok közötti együttműködés. Van még javítanivaló a harmadik országbeli bankfiókok felügyelete, valamint a kockázatorientált megközelítés és a banki intézmények kockázatkezelése megfelelőségének értékelése terén is.

               (23)Az agresszív adótervezés kezelése kulcsfontosságú az adórendszer hatékonyságának és méltányosságának javításához. Az adózók agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai az uniós jogszabályokat kiegészítő, koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről. Málta a korábban elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtása révén lépéseket tett az agresszív adótervezési gyakorlatok kezelése érdekében, de a rezidens külföldi vállalatok, valamint a befektető-állampolgársági és befektető-rezidens rendszerek kezelése, amelyek még csak nem is követelik meg, hogy a magánszemély Máltán adóügyi illetőséggel rendelkezzen, mind a vállalatok, mind a magánszemélyek számára az adóztatás kettős elmaradásának kockázatát hordozza magában.

               (24)Máltának azzal a kihívással is szembesülnie kell, hogy meg kell erősítenie a korrupció elleni küzdelemre irányuló intézményi kapacitását. Málta reformokat jelentett be a korrupció kivizsgálásának és az elkövetők büntetőeljárás alá vonásának fokozása érdekében, valamint konzultációt folytat az igazságszolgáltatás reformjáról az érintett érdekelt felekkel, nevezetesen a Velencei Bizottsággal. Konkrét intézkedéseket kell elfogadnia e reformok végrehajtása és működőképessé tétele érdekében.

               (25)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (26)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Málta hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (27)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Máltának mint az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak – figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euróövezet ajánlásaival, és szakpolitikáit össze kell hangolni a többi euróövezeti tagállaméval.

               (28)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a máltai gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (29)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Málta 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               (1)Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer ellenálló képességét az egészségügyi dolgozók, a kritikus fontosságú gyógyszerek és az alapellátás tekintetében.

               (2)Szilárdítsa meg a csökkentett munkaidős foglalkoztatási konstrukciókat és biztosítsa, hogy a munkanélkülieknek szóló védelem minden munkavállaló számára megfelelő legyen. Javítsa az oktatás és a készségfejlesztés minőségét és erősítse meg inkluzivitását.

               (3)Biztosítsa az érintett vállalkozásoknak, köztük az önfoglalkoztatóknak nyújtott likviditási támogatás hatékony végrehajtását. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedést, a hulladékgazdálkodást, valamint a kutatást és innovációt.

               (4)Az igazságszolgáltatás függetlenségének fokozása érdekében fejezze be az intézményi kapacitás és a kormányzás jelenlegi hiányosságainak kezelését célzó reformokat. Folytassa a pénzmosási kockázatok megfelelő értékelésére és mérséklésére, valamint a pénzmosás elleni keret hatékony végrehajtásának biztosítására irányuló erőfeszítéseket. Fokozza az adórendszer azon jellemzőinek kezelésére irányuló intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a magánszemélyek és a multinacionális vállalatok agresszív adótervezését.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 514 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Lettország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Lettország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lettország 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Lettországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Lettországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Lettország által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt
                  5
                fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezés aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Lettországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatásai az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlanak el az ágazatok és a régiók között. Ez a Lettországon belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Lettország 2020. április 30-án benyújtotta a 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Lettország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,2 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 9,4 %-ára romlik. A költségvetési hiány az előrejelzések szerint – változatlan szakpolitikákat feltételezve – 2021-ben a GDP 5,0 %-ára, 2023-ra pedig a GDP 2,7 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 36,9 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program alapján 2022-ben várhatóan 53 % körüli értéken fog tetőzni. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Lettország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint az említett költségvetési intézkedések a GDP 3,0 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalnak három évig terjedő adóhalasztási lehetőségeket, az államilag fizetett betegszabadságok hatókörének kiterjesztését, egyes ágazatok támogatását, valamint további egészségügyi kiadásokat. Továbbá Lettország garanciák és hitelek révén a GDP 3,2 %-át kitevő likviditási támogatást nyújt a vállalkozások számára. Összességében a Lettország által alkalmazott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szóban forgó intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Lettország államháztartási egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP -7,3 %-át, 2021-ben pedig -4,5 %-át teszi ki. Ez azt tükrözi, hogy az ösztönző intézkedések hatása nagyjából hasonló a stabilitási programéhoz, de a foglalkoztatás csökkenése várhatóan kisebb lesz, és a kiadási oldalon az automatikus stabilizátorok is feltételezhetően alacsonyabbak lesznek. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel az előrejelzések szerint Lettország 2020-ban túllépi a GDP 3 %-ában meghatározott hiányra vonatkozó küszöbértéket. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)Lettország 2020. március 13-án szükségállapotot jelentett be, majd 2020. június 9-ig meghosszabbította azt. A kormány korlátozta a személyek légi, vasúti és vízi úton való mozgását Lettország határain keresztül, bezárta az iskolákat és az egyetemeket, betiltott minden nyilvános rendezvényt, a közösségi kontaktusok korlátozására irányuló intézkedéseket vezetett be, korlátozta a hétvégi értékesítést, valamint támogatta a digitális közszolgáltatás-nyújtást. A javuló járványügyi helyzetre való tekintettel a hatóságok 2020. május 12-től enyhítették a nemzeti korlátozásokat, és megállapodtak a Litvániával és Észtországgal közös határok 2020. május 15-től való újbóli megnyitásában. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 8,6 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 8,3 %-ra javul. Az előrejelzések szerint 2020-ban 7 %-os gazdasági hanyatlás várható, ami a csökkenő külföldi kereslet és a növekvő bizonytalanság közepette a beruházásokat és az exportot sújtja a legnagyobb mértékben. A foglalkoztatás várhatóan 2,5 %-kal csökken, figyelembe véve, hogy a kényszerszabadságolt munkavállalók támogatására irányuló állami program és az exportorientált ágazatokban nyújtott bértámogatások tompítják a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatást. Lettország – a válságra való reagálásként – átfogó költségvetési és gazdaságpolitikai választ dolgozott ki. A hatóságok a reagálást három területre összpontosították: (1) a munkavállalók támogatására; (2) a vállalkozások támogatására; valamint (3) a legsúlyosabban érintett gazdasági ágazatok támogatására. A foglalkoztatás fenntartását és a szociális védőháló megerősítését célzó foglalkoztatáspolitikai intézkedések magukban foglalják többek között az adott személy bruttó bérének legfeljebb 75 %-át kitevő bértámogatást, a Covid19-cel diagnosztizált vagy karantén alá helyezett munkavállaló betegszabadságának fedezését, valamint az álláskeresési járadékok meghosszabbítását. Az átmeneti nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott támogatás célja az volt, hogy likviditást nyújtsanak az életképes cégeknek, valamint hogy gyorsan fellendítsék a létfontosságú áruk és szolgáltatások kínálatát.

               (17)A Covid19-járvány korábban példa nélküli intézkedéseket tett szükségessé a betegség terjedésének megfékezése és hatásának korlátozása érdekében. A Covid19 fokozta Lettország egészségügyi rendszerének strukturális gyengeségeit, amelyek közvetlenül összefüggenek a rendelkezésére álló pénzügyi és emberi erőforrások korlátozottságával és a reformok lassú haladásával. A minőségi és megfizethető egészségügyi ellátáshoz való hozzájutást és az egészségügyi rendszer hatékonyságát az alacsony közfinanszírozás befolyásolja. Ez ahhoz vezet, hogy önbevallás alapján számottevő kielégítetlen igények jelentkeznek az egészségügyi ellátás iránt, különösen a veszélyeztetett csoportok esetében jelentősek lesznek az igénybe vevő általi közvetlen fizetések , valamint egyenlőtlenné válik a hozzáférhetőség. A rossz egészségügyi eredmények egyik fő oka az egészségtelen életmód. Emellett az egészségügyi munkaerőhiány is összetett kihívást jelent, és hátráltatja az egészségügyi szolgáltatások biztosítását. Az egészségügyi ellátás hatékonyságának és minőségének fokozása érdekében elengedhetetlen a korai szakaszban tartó, folyamatban lévő reformok felgyorsítása, ideértve a hatékony megelőző intézkedéseket, az erősebb alapellátást, a kórházi ágazat racionalizálását és a célzott minőségirányítást. Ezen reformok hatásának mértékét és az egészségügyi eredmények javításának lehetőségeit szintén jelentősen befolyásolja az egészségügyre fordított állami finanszírozás összege. Annak érdekében, hogy a hasonló válságok a jövőben kezelhetőek legyenek, fontos beruházni hatékony és megfelelő forrásokkal ellátott népegészségügyi intézkedésekbe, a fertőző betegségek terjedésének megelőzése, megfékezése és enyhítése, valamint az ilyen betegségek nyomán az egészségügyi rendszer teljesítményét érő hatások kezelése érdekében. A beruházások célja lehet az, hogy az egészségügyi ellátáshoz biztosítsák a szükséges berendezéseket, a stabil e-egészségügyi szolgáltatásokat, valamint a létesítményeket és az emberi erőforrásokat, valamint az, hogy a Covid19-betegek ellátása mellett az összes várható általános egészségügyi szolgáltatás nyújtásához szükséges kapacitásokat is biztosítsák.

               (18)Lettország intézkedéseket vezetett be a munkavállalók jövedelemtámogatásának kiterjesztése és a szükséghelyzetben történő elbocsátások elkerülése érdekében. A támogatás hatóköre és megfelelősége azonban korlátozott, főként azért, mert a társadalombiztosítási járulékoktól és a korlátozott támogathatósági feltételektől függ. A rendszer nem teszi lehetővé az átmeneti leállás alkalmazását. A jövedelemtámogatásról a munkajövedelemre való fokozatosabb átállás nagyobb munkaerőpiaci rugalmasságot tenne lehetővé a leállás és a gazdasági helyreállás időszaka alatt. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a mindenkire kiterjedő szociális védőháló megfelelőségének, időtartamának és hatókörének javítása érdekében. Ezeket az erőfeszítéseket azonban korlátozza a GDP-arányosan alacsony adóbevétel. Némi javulás ellenére a garantált minimumjövedelem, a minimumnyugdíj és fogyatékosággal élő személyeknek nyújtott jövedelemtámogatás megfelelősége továbbra is alacsony. Lettország a leginkább veszélyeztetettek számára munkanélküli támogatást vezetett be, a munkanélküliek azonban nagy mértékben ki vannak téve a szegénység kockázatának, különösen ha nő a munkanélküliség időtartama. Hiányosságok észlelhetők az önfoglalkoztatók és az atipikus munkavállalók szociális védelemhez – többek között a munkanélküliségi biztosításhoz – való hozzáférése terén, amelyeket orvosolni lehetne. Bár arányuk csökken, a be nem jelentett munkavégzés és a „zsebbe fizetés” továbbra is széles körben elterjedt, ezáltal gyengítve az érintett munkavállalók szociális védelmét és növelve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó kockázatokat. Valószínűleg a veszélyeztetett csoportok fognak a leginkább nehézségekbe ütközni a munkakeresés során. A foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások integrációja, valamint a szociális szolgáltatások nyújtása továbbra is alacsony szintű. A súlyosan elégtelen lakáskörülmények között és a túlzsúfolt háztartásokban élők aránya a legmagasabbak között van az Unióban, míg a szociális lakások kínálata szűkös.

               (19)Ha a kis- és középvállalkozások támogatást kapnak a rugalmas munkavégzésre és a távmunkára való képességük gyors fejlesztéséhez, az jelentősen hozzájárulhat a válság hatásának enyhítéséhez. Különösen aggasztó, hogy kevés regisztráció érkezik az állami foglalkoztatási szolgálatokhoz, valamint az, hogy csekély mértékben vonják be a munkanélkülieket az aktív munkaerőpiaci intézkedésekbe. Erősíteni kell, és ki kell igazítani az aktív munkaerőpiaci intézkedések végrehajtását és összetételét a munkanélküliség időtartamának csökkentése és a munkába való visszatérés megkönnyítése érdekében. Még fontosabb az emberek megfelelő készségekkel való felvértezése annak érdekében, hogy a gazdasági visszaesés idején javuljon a munkaerő ellenálló képessége. A hatékony és könnyen hozzáférhető felnőttoktatási, átképzési és továbbképzési intézkedések – a szociális szolgáltatások biztosításával és a mobilitás támogatásával együtt – több embert láthatnának el a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségekkel. Szükség van a digitális készségek fejlesztésére is, mivel a lettek csupán 43 %-a rendelkezik alapvető vagy annál magasabb szintű digitális készségekkel. A Covid19 nyomán kialakult szükséghelyzet arra is rámutatott, hogy minőségi digitális oktatást és képzést kell kialakítani, melyekhez valamennyi tanuló számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani. Szintén fontos a szociális partnerek kapacitásának megerősítése annak biztosítása érdekében, hogy érdemben és kellő időben részt vehessenek a Covid19-válságra való reagálásban és a helyreállításban.

               (20)Az Altum nemzeti fejlesztési intézményen keresztül egy jelentős likviditástámogatási program gyors létrehozására és bevezetésére került sor. A program segített a vállalkozások hiteltörlesztési ütemezésének átstrukturálásában és új hitelek révén likviditási támogatást nyújtott. Ugyanakkor a bankhitelek átütemezése az esetek többségében állami kezességvállalás nélkül történik. Az állami kezességvállalásra vonatkozó támogathatósági feltételek azonban viszonylag szigorúak. Ennek következtében fennáll annak a kockázata, hogy a gyengébb pénzügyi helyzetben lévő vagy az adófizetést késedelmesen teljesítő kisebb vállalkozások nem részesülnek támogatásban.  A válság által leginkább sújtott iparágak részét képező éttermek és a szállodák a gyenge biztosítéki és pénzügyi helyzetük miatt nehezen férnek hozzá a likviditáshoz. Ugyanakkor fontos fenntartani a bankszektor ellenálló képességét.

               (21)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ország digitális átalakulását és a zöld átállást támogató szakpolitikáknak figyelembe kell venniük a jelentős regionális különbségeket. A legtöbb lett városi terület kiváló digitális infrastruktúrával rendelkezik, azonban a vidéki területeken alacsony a vezetékes széles sávú lefedettség, különösen a célállomásokkal való összeköttetések. A nagyon nagy sebességű széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló folyamatos és megerősített erőfeszítések hozzá fognak járulni a digitális infrastruktúra fejlesztéséhez. A klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette kihívások kezelése érdekében beruházásokra van szükség a gazdaság diverzifikálása, modernizálása és versenyképesebbé tétele – többek között a kutatásba, azinnovációba és a humántőkébe történő beruházások megerősítése révén –, valamint az átállás társadalmi-gazdasági költségeinek enyhítése céljából. Lettország környezeti fenntarthatósága a javított energiahatékonyság irányába tett előrelépésen, a nemzeti energia- és klímatervének végrehajtásán – ideértve különösen a közlekedés és az épületek területét –, valamint a környezeti fenntarthatósági szempontoknak a gazdasági ágazatokban – különösen a mezőgazdaságban és erdészetben – való érvényesítésén alapszik. Az intermodális közlekedési infrastruktúra fejlesztése Rigán belül és annak környékén egyaránt megkönnyítené a munkaerő-mobilitást, és segítene visszaszorítani a személygépkocsik használatából származó növekvő energiafogyasztást. Mindemellett a Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Lettország fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az energia biztonságának és az egységes piacba való integrálásának javítása. A megújuló energiába – különösen a szélenergiába – történő további beruházások és a jelentősen magasabb újrafeldolgozási arányokkal rendelkező körforgásos gazdaságra való átállás előmozdítása szintén javíthatja a környezeti és a gazdasági eredményeket, valamint hozzájárulhat az éghajlatváltozás mérséklésére tett célkitűzések eléréséhez. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-ig való programozása elősegítheti Lettországban a klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Lettország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (22)Lettország jelentősen csökkentette a bankjain keresztüli kockázatos pénzügyi tranzakciókat, és átalakította pénzmosás elleni rendszerét. Lettország mindenekelőtt betiltotta a külföldi fedőcégeknek kínált szolgáltatásnyújtást, és számos törvényt módosított. Megerősítették a kulcsfontosságú felügyeleti, pénzügyi hírszerzési és bűnüldözési intézmények kapacitását és képességét. Bár a pénzügyi intézmények felügyeletét jelentősen szigorították, a kockázatértékelés javításával azt célzottabbá és hatékonyabbá lehetne tenni. Bár a bűnüldöző szervek kapacitása és együttműködése javult, emellett tovább lehetne erősíteni a pénzmosással kapcsolatos ügyek kivizsgálására és üldözésére irányuló kapacitásaikat is.

               (23)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (24)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Lettország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (25)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú a Covid19 gazdasági hatásából való gyors helyreálláshoz. Lettországnak, mint az eurót hivatalos pénznemeként használó tagállamnak – és figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (26)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Lettország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lettországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezeknek Lettország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (27)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  7
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Lettország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse az egészségügyi rendszer ellenálló képességét és hozzáférhetőségét, többek között további emberi és pénzügyi erőforrások biztosítása révén.

               2.Nyújtson megfelelő jövedelemtámogatást a válság által leginkább sújtott csoportok számára és erősítse a szociális védőhálót. Csökkentse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között rugalmas munkafeltételek, aktív munkaerőpiaci intézkedések és kézségfejlesztések révén.

               3.Biztosítsa a vállalatok – különösen a kis- és középvállalkozások – likviditási támogatáshoz való hozzáférését. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a zöld és digitális átállást a beruházások középpontjába, különösen a kutatást és innovációt, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a fenntartható közlekedést és a digitális infrastruktúrát.

               4.Folytassa a pénzmosás elleni keret terén elért előrelépéseket.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 513 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendelete az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5.o.), és az Európai Parlament és a Tanács 2020. április 23-i (EU) 2020/558 rendelete az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1.o.).

                     (7)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.