               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 620 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Málta 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 620 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Málta 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet
                  3
                alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019. végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az általános költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. július 13-án Málta az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. október 5-én elfogadta Málta helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  10
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Málta kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Málta 2022. április 15-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. május 2-án pedig 2022. évi stabilitási programját, összhangban az 1466/97/EK rendelet 4 cikkében megállapított határidővel. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Málta által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Máltára vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  11
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Málta által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Málta általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Málta által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Málta költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Máltát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Málta – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Málta államháztartási hiánya a 2020. évi 9,5 %-ról 2021-ben 8,0 %-ra csökkent. Málta költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 6,3 %-ról 2021-ben 4,7 %-ra csökkentek. A Málta által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések átmeneti jellegűek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 57,0 %-ának felelt meg.

               (14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 4,4 %-kal, 2023-ban pedig 3,9 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re kisebb mértékű, 4,2 %-os, 2023-ra viszont nagyobb, 4,0 %-os reál-GDP-növekedést prognosztizál. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,4 %-ára, 2023-ban pedig 4,6 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági aktivitás élénkülését és a támogatási szükséghelyzeti intézkedések részleges megszüntetésének nettó hatását tükrözi, miközben a magas energiaárakra reagálva új intézkedéseket vezettek be. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 58,6 %-ra, majd 2023-ban még tovább, 59,4 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 5,6 %-ának, és 2023-ra 4,6 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez összhangban van a 2022. évi stabilitási program hiány-előrejelzésével. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 58,5 %-kal, 2023-ban pedig 59,5 %-kal.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 4,5 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Málta potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,7 %-ról 2022-ben a GDP 1,3 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 1,0 %-át, 2023-ban pedig 0,6 %-át fogják kitenni
                  12
               . Ezek az intézkedések főként az energiafogyasztásra kivetett közvetett adók csökkentéséből és az energiatermelés támogatásából állnak, céljuk az importált villamos energia áremelkedésének kompenzálása és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen az energiatermelés támogatása és az üzemanyagok jövedéki adójának csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,1 %-át fogják kitenni
                  13
               .

               (16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Málta
                  14
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Málta – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Málta 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –1,5 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető
                  15
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Málta továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,2 százalékponttal nő 2021-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,3 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  16
               . Málta így nem tervezi fenntartani a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,6 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,5 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a). Emellett a kormány pénzügyi támogatást nyújtott a háztartásoknak (a GDP 0,3 %-a), a megélhetési költségek kiigazításán felül megemelte a járulékalapú és nem járulékalapú nyugellátásokat (a GDP 0,2 %-a), míg a folyó termelőfelhasználás (intézkedések nélkül számított) növekedési üteme továbbra is erőteljes maradt (a GDP 0,4 %-a).

               (18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 1,1 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  17
               . Málta az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,2 százalékponttal nő 2022-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  18
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,3 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárakat kezelő intézkedések (a GDP 0,4 %-a), a háztartásoknak nyújtott ideiglenes pénzügyi támogatás (a GDP 0,3 %-a), valamint a járulékalapú és nem járulékalapú nyugellátásoknak a megélhetési költségek kiigazítását meghaladó mértékű (a GDP 0,2 %-a) fokozatos megszüntetésének hatását. Emellett (az intézkedések nélkül számított) folyó termelőfelhasználás várhatóan kisebb mértékben nő, mint a nominális GDP (a GDP 0,4 %-a).

               (19)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2023-ban a GDP 4,6 %-ára, 2024-ben a GDP 2,8 %-ára, 2025-ben pedig 2,4 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2024-ben a GDP 3 %-a alá csökken. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökkenni fog: 2024-ben 58,6 %-ra, majd 2025-ben 57,2 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

               (20)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Máltának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv ambiciózus, és reformokat és beruházásokat irányoz elő az egészségügy, a foglalkoztatás, az oktatás és a készségek, az éghajlat és a digitális átállás, az igazságszolgáltatás, valamint a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelem terén azonosított kihívások kezelése érdekében. A jó kormányzás a kormány hosszú távú gazdasági jövőképének egyik pillére, és a terv jelentős erőfeszítéseket tesz az e területen jelentkező kihívások orvoslására. Az oktatásba való beruházás az oktatási rendszer hiányosságainak kezelésére vonatkozóan javasolt intézkedéseknek köszönhetően szintén kiemelt helyet foglal el a tervben. A tervezett beruházások nagy része a zöld és digitális átállásra összpontosít, és ezáltal kezeli az e területeken megvalósuló beruházásokra vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Az agresszív adótervezés, a kutatás és innováció, valamint a nyugdíjrendszer fenntarthatósága terén azonosított kihívásokkal részben foglalkozik.

               (21)Málta helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Málta éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 53,8 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 25,5 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Máltát a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (22)Málta még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és egyéb kohéziós politikai programozási dokumentumait
                  19
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Máltának a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (23)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túl Máltának számos további kihívással kell szembenéznie az agresszív adótervezést megkönnyítő adórendszer jellemzőivel kapcsolatban. Az agresszív adótervezés kezelése továbbra is kulcsfontosságú az adórendszerek hatékonyságának és méltányosságának javításához, amint azt az euróövezetre vonatkozó 2022. évi ajánlás is tartalmazza. Az agresszív adótervezési stratégiák tagállamok közötti tovagyűrűző hatásai miatt az uniós jogszabályokat kiegészítő, összehangolt nemzeti szakpolitikai intézkedésekre van szükség. Málta a korábban elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtása révén lépéseket tett az agresszív adótervezési gyakorlatok kezelése érdekében, és helyreállítási és rezilienciaépítési tervében kötelezettséget vállalt arra, hogy független tanulmányt készít a kimenő és bejövő (azaz az unióban adóügyi illetőséggel rendelkező és harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező személyek közötti) kifizetésekről, amelyeket a tanulmány megállapításaival összhangban végrehajtási jogszabályok követnek. Ennek ellenére a máltai székhelyű vállalatok által a nulla és alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek felé (a jelen esetben olyan joghatóságok, amelyek jogszabályban előírt társaságiadó-kulcsa alacsonyabb, mint az EU-ban legalacsonyabb jogszabályban előírt társaságiadó-kulcs, azaz 9 %) teljesített kamat-, jogdíj- és osztalékfizetések azt eredményezhetik, hogy Máltán e kifizetések teljes mértékben kikerülnek az adó alól mindaddig, amíg forrásadót vagy ezzel egyenértékű óvintézkedéseket nem alkalmaznak annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen kifizetéseket megfelelően megadóztassák. Ezenkívül a belföldi adóügyi illetőségű külföldi vállalatokkal szembeni bánásmód továbbra is az adóztatás kettős elmaradásának kockázatát hordozza magában mind a vállalatok, mind a magánszemélyek tekintetében.

               (24)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (25)Málta lemaradt azon 2030-as célkitűzésének elérésében, hogy a 2005-ös szinthez képest 19 %-kal csökkentse az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) alá nem tartozó, a közös kötelezettségvállalási rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Málta azon kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon, a háztartások, a vállalkozások és a kormányzat részéről egyaránt folyamatos beruházásra lesz szükség. Tekintettel arra, hogy az EU fokozott éghajlatvédelmi törekvései a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiára összpontosítanak, nagyobb erőfeszítésre van szükség a nap- és szélenergia-potenciál további kiaknázásához – ideértve az úszó tengeri erőműveket is – lévén a megújuló energiaforrások az energiamixnek csak 8 %-át adják. Málta nagymértékben függ az olajtól (48 %) és a földgáztól (44 %). 2020-ban Málta villamosenergia-termelésének 86 %-át földgázból állították elő. Jóllehet Málta Oroszországból nem importál gázt vagy kőolajat
                  20
               , az energiaárak gyors emelkedése Máltán is elkezdte éreztetni hatását. Málta egy második villamosenergia-rendszerösszekötő megépítésével kívánja biztonságosabbá tenni az energiaellátását. A fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése a villamosenergia-átviteli és -elosztó hálózatok korszerűsítését, valamint a villamosenergia-tárolásba történő beruházásokat is szükségessé tenné a szilárd, rugalmas és gyorsan reagáló energia biztosítása érdekében. Az épületek, különösen a lakóépületek energiahatékonyságának előtérbe helyezése – többek között hőszivattyúk és más zöld megoldások bevezetése révén – hozzájárulna az energiaigény csökkentéséhez. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Málta megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek. Emellett a közúti közlekedésből származó kibocsátások folyamatosan nőnek, ami az ETS alá nem tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás legnagyobb forrását jelenti. A forgalmi torlódások csökkentéséhez a tömegközlekedés javítására, intelligens közlekedési rendszerek bevezetésére, valamint a személygépkocsi-használat biztonságos alternatívájaként az aktív mobilitási infrastruktúrába (például járdákba és kerékpársávokba) irányuló beruházásokra lenne szükség.

               (26)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Málta a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Málta igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (27)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (28)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Málta esetében ezt különösen az alábbi 1., 2. és 3. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Málta 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. október 5-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

               3.Tegyen lépéseket az adórendszer azon jellemzőinek hatékony kezelése érdekében, amelyek elősegíthetik a magánszemélyek és multinacionális vállalatok agresszív adótervezését, többek között a külföldre irányuló kamat-, jogdíj- és osztalékfizetések megfelelő adóztatásának biztosítása, valamint a külföldi vállalatokra vonatkozó szabályok módosítása révén.

               4.Összességében csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítása, a szél- és napenergiába – többek között az úszó tengeri erőművekbe – történő beruházások előmozdítása és lehetővé tétele, Málta villamosenergia-átviteli és -elosztó hálózatainak továbbfejlesztése, valamint a villamosenergia-tárolás szilárd, rugalmas és gyorsan reagáló energia biztosítása érdekében történő ösztönzése révén. Csökkentse az energiaigényt az energiahatékonyság javítása révén, különösen a lakóépületekben. Csökkentse a közúti közlekedésből származó kibocsátást a forgalmi torlódások kezelésével a tömegközlekedési szolgáltatások minőségének javítása, intelligens közlekedési rendszerek és az aktív mobilitási infrastruktúrába való beruházás révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. október 5.) Málta helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 620 final.

                     (12)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (13)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Málta 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 83. o.).

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,0 százalékpontos, tehát semleges hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak.

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (20)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj és a feketeszén teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Málta esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 622 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Lengyelország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2022. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Lengyelország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2022. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet5 2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti végső maximális hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet
                  2
                alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A már 2021-ben is megfigyelhető magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést. Az Ukrajnából menekülők fogadásával és integrációjával összefüggő szükségletek sürgős kezelése érdekében rendkívüli támogatás áll Lengyelország rendelkezésre az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés keretében, valamint a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében nyújtott kiegészítő előfinanszírozás révén.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  3
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  4
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  5
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  6
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  7
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)Lengyelország 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. április 28-án pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Lengyelország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (10)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Lengyelországra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  8
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Lengyelország által elért eredményeket. A jelentés értékelte továbbá a Lengyelország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Lengyelország költségvetési helyzetét, mivel a tervezett költségvetési hiány 2022-ben meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (12)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Lengyelországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lengyelország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.  Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Lengyelország költségvetési hiánya a 2020. évi 6,9 %-ról 2021-ben 1,9 %-ra csökkent. Lengyelország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 4,5 %-ról 2021-ben 2,7 %-ra csökkentek. A Lengyelország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések átmeneti jellegűek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 53,8 %-ának felelt meg.

               (13)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,8 %-kal, 2023-ban pedig 3,2 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 3,7 %-os, 2023-ra pedig 3,0 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként elsősorban a magasabb előre jelzett infláció miatt, amely várhatóan visszaveti majd a magánfogyasztást és a beruházásokat, valamint a nettó export kisebb mértékű hozzájárulása miatt. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 4,3 %-ára nő, 2023-ban pedig 3,7 %-ára csökken. A 2022. évi növekedés főként az Ukrajnából érkezett, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatás magas költségeit, a magas energiaárakhoz kapcsolódó intézkedéseket és a jelentős adóreformot (a lengyel megállapodás) tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 52,1 %-ra, majd 2023-ban 51,5 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 4,0 %-ának, és 2023-ra 4,4 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. 2022-ben ez alacsonyabb, mint a 2022. évi konvergenciaprogramban előre jelzett hiány, főként a magasabb előre jelzett nominális GDP miatt. 2023-ban a becsült hiány magasabb a konvergenciaprogramban szereplőnél, főként az alacsonyabb bevételek és az Ukrajnából érkezett, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatás költségeinek feltételezett növekedése miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 50,8 %-kal, 2023-ban pedig 49,8 %-kal. A különbség a magasabb előre jelzett inflációnak és a 2023. évi SFA-tételekre vonatkozó eltérő feltételezéseknek tudható be.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 3,4 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Lengyelország potenciális növekedését.

               (14)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,0 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 1,0 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek.
                  9
                Ezek az intézkedések elsősorban az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését és a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a héa és a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,6 %-át, 2023-ban pedig 0,8 %-át fogják kitenni
                  10
               .

               (15)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Lengyelország
                  11
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – kövessen támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lengyelország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Lengyelország 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –3,4 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető.
                  12
                A Tanács ajánlásának megfelelően Lengyelország támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő 2021-hez képest
                  13
               . A nemzeti finanszírozású beruházások 2022-ben előreláthatólag 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak majd a költségvetési irányvonalra.
                  14
                Lengyelország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 2,7 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja egyrészt a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 1,0 %-a), másrészt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,6 %-a), ugyanakkor a kisgyermekek gondozásához nyújtott új támogatás (Family Care Capital) (a GDP 0,1 %-a) az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nettó folyó kiadások növekedéséhez. A bevételi oldalon a lengyel megállapodás keretében a személyi jövedelemadó kulcsának csökkentése (a GDP 0,7 %-a), valamint a társaságiadó-kulcsok csökkentése (a GDP 0,1 %-a) előreláthatólag szintén hozzájárul majd az expanzív költségvetési irányvonalhoz. Az előrejelzés szerint a GDP-deflátornál nagyobb mértékű fogyasztóiár-növekedés – a kormányzati áru- és szolgáltatásbeszerzésekre fordított kiadások növekedésének hatására – befolyásolja a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások 2022. évi expanzív hatását.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +1,7 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  15
               . Lengyelország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-ben GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,3 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  16
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,4 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,9 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,2 %-a).

               (18)A 2022. évi konvergenciaprogram a költségvetési hiány fokozatos csökkenését valószínűsíti: 2024-ben a GDP 3,1 %-ára, 2025-ben pedig 2,5 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2025-ben a GDP 3 %-a alá csökken. A tervezett konszolidációs intézkedésekről azonban nem áll rendelkezésre információ. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökkenni fog: 2024-ben 51,0 %-ra, majd 2025-ben 49,7 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

               (19)A költségvetési rendszer folyamatban lévő reformja – teljes körű végrehajtása esetén – várhatóan növeli a kiadások hatékonyságát azáltal, hogy kezeli a költségvetési folyamat régóta fennálló hiányosságait. Ide tartoznak az összetett és elavult költségvetési besorolások; az információk optimálistól elmaradó rögzítése; a valódi középtávú tervezés hiánya, valamint a kiadási felülvizsgálatok költségvetési folyamatra gyakorolt közvetlen hatásának hiánya. Lengyelország államháztartása hosszú távon a magasabb kiadások miatt várhatóan nyomásnak lesz kitéve, különösen a népesség elöregedése miatt. Ezek a tényezők felerősítik a kiadások kezelésének megerősítését célzó új eszközök iránti igényt, beleértve a hatékonyság és az eredményesség rendszeres értékelését. A világjárvány idején azonban a Covid19-intézkedésekre fordított kiadások többségét egy fejlesztési bank által kezelt célzott alapon és egy költségvetésen kívüli pénzügyi eszközön keresztül folyósították. Bár ez nagyobb rugalmasságot biztosított a hatóságoknak a válsággal kapcsolatos kiadások kezelésében, és lehetővé tette a központi államadósság alkotmányos szintjei megsértésének elkerülését, korlátozta a kiadások parlamenti ellenőrzését és a közkiadásokra vonatkozó időszerű információkhoz való nyilvános hozzáférést is.

               (20)Lengyelország az egyik leggyorsabban idősödő ország az EU-ban, és hosszú távon a demográfiai tendenciák hatással lesznek a nyugdíjrendszerre. A jelenlegi járulékalapú nyugdíjrendszer pénzügyileg kiegyensúlyozott rendszert biztosít, de nem biztosítja a jövőbeli ellátások megfelelőségét. Az alacsony tényleges nyugdíjbavonulási életkor, a várható élettartam növekedése és a rendszer néhány egyéb jellemzője miatt a jövőbeli nyugellátások jelentősen csökkenni fognak az utolsó fizetéshez képest. Ez azt jelentené, hogy a nyugdíjasok nagy részét a szegénység fenyegetné. A Bizottság elemzése azt mutatja, hogy Lengyelországnak már az ellátások jelenlegi szinten tartásához is 2070-ig GDP-jének további 6,7 %-át kellene a nyugdíjrendszerre költenie. A lengyel nyugdíjrendszer fő kihívásai az alacsony tényleges nyugdíjbavonulási életkorhoz és a különleges nyugdíjjogosultságokhoz (pl. mezőgazdasági termelők, egyenruhás testületek) kapcsolódnak, amelyek költségesek és az általános rendszerhez képest előnyben részesítik tagjaikat.

               (21)Lengyelország 2021. december 15-én benyújtotta a kohéziós politika programozási dokumentumait
                  17
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Lengyelországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (22)Lengyelországban a munkanélküliségi ráta történelmi mélyponton áll, de egyes csoportok munkaerőpiaci részvétele továbbra is korlátozott. A három év alatti, intézményes gyermekgondozásban részt vevő gyermekek aránya továbbra is az egyik legalacsonyabb az uniós országok közül, és a gyermekgondozáshoz való korlátozott hozzáférés miatt a nők nem tudnak belépni a munkaerőpiacra. Emellett a tartós ápolás-gondozás támogatásának hiánya és az alacsonyabb nyugdíjkorhatár azt eredményezi, hogy a munkaerő kiáramlik a piacról. A munkaerőpiac nem kiegyenlített a fogyatékossággal élők, az idősek és az alacsony képzettségűek tekintetében, mely csoportok foglalkoztatási rátája a vonatkozó uniós átlag alatti. Jóllehet az elmúlt években folyamatosan csökkent az atipikus munkaszerződések száma, a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók között továbbra is jellemző az alacsony társadalombiztosításijárulék-fizetés melletti határozott idejű munkaszerződéssel és az önálló vállalkozóként történő foglalkoztatás , ami növeli annak kockázatát, hogy e csoportok jövőbeli nyugellátása nem lesz megfelelő mértékű.

               (23)Lengyelország oktatási és képzési rendszere továbbra is kihívásokkal néz szembe a minőség és az inkluzivitás tekintetében. Ezeket a kihívásokat tovább súlyosbították a világjárvány következtében elhúzódó távoktatásos időszakok. A tanárok, a tanulók és a lakosság körében hiányoznak a digitális készségek. Ugyanakkor nem áll rendelkezésre elegendő IKT-felszerelés és konnektivitás sem az iskolák és a gyermekes háztartások számára. A tanároknak nyújtott formális oktatás minősége nem kielégítő. Emellett a tanárok fizetése viszonylag alacsony az OECD országaihoz képest. Ez kihat a szakma pénzügyi vonzerejére, és a szakmai fejlődés lehetőségeinek hiányával együtt hozzájárul a jelentős munkaerőhiányhoz. Az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása jelentős erőfeszítéseket tesz szükségessé a megfelelő reagálás érdekében az oktatás és képzés területén. A készségek és a munkaerőpiaci igények közötti jelentős eltérések munkaerőhiányhoz vezetnek, amit az is bizonyít, hogy a munkáltatók nehézségekkel szembesülnek az üres álláshelyek betöltésekor.

               (24)Az egészségügyre fordított összes kiadás a GDP-hez viszonyítva továbbra is alacsony, mindössze 6,5 %, szemben a 2019. évi 9,9 %-os uniós átlaggal. A lengyel egészségügyi rendszer túlzott mértékben támaszkodik a kórházakra, amelyek pénzügyi helyzete romlik, hiányzik a minőségértékelés és hiányosságok tapasztalhatók az irányítás terén. Az alapellátás és az ambuláns ellátás kihasználtsága alacsony fokú. Az egészségügyi szakmák korlátozott vonzereje hozzájárul a munkaerőhiányhoz. Az orvosok és ápolók 1000 lakosra vetített száma (2,4, illetve 5,1) az uniós tagállamok között a legalacsonyabbak közé tartozik. Az egészségügyi alapellátási rendszer létszámhiánnyal küzd, szolgálatai túlterheltek. Ennek az ellátási szintnek a lehetőségei továbbra is kiaknázatlanok, ami túlterheli a magasabb szintű ellátást. Jóllehet az e-egészségügyi szolgáltatások segítenek kezelni az egészségügyi rendszer előtt álló bizonyos kihívásokat, fejlesztésük eddig korlátozott volt.

               (25)A szociális kiadások jelentős része nem veszi figyelembe a jövedelmi szintek különbségeit, így lenne még tere a rendszer célzottabbá tételének. Egyes szociális kiadások nem célzottak és nem rászorultságon alapulnak, mint például a nyugdíjasoknak évente fizetett egyszeri kiegészítő ellátás. Ugyanakkor a polgári jogi szerződéssel foglalkoztatottak rendelkezésére álló szociális juttatások korlátozottak, ami kiszolgáltatottabbá teszi ezt a csoportot. Bár a szegénység kockázatának kitett népesség aránya tovább csökkent (a 2016. évi 21 %-ról 2020-ban 17 %-ra), továbbra is vannak kihívások. Például az idős emberek egyes csoportjai ki lesznek téve a szegénység egyre nagyobb kockázatának. Ez különösen a nőket fogja érinteni, mivel karrierjük rövidebb, ami alacsonyabb jövőbeli nyugellátást eredményez.  Az ellátás célzottabbá tétele – például a rászorultságon alapuló megközelítés általánosabb alkalmazása révén – az állami források hatékonyabb felhasználását eredményezné a szegénység elleni küzdelemben és a leginkább rászorulók támogatásában.

               (26)Lengyelország a hosszú távon fenntartható gazdasági növekedés és versenyképesség biztosítása érdekében egyre nagyobb mértékben fog támaszkodni a tudományra és az innovációra. Némi előrelépés ellenére azonban Lengyelország lemaradásban van az innovatív outputok tekintetében. A K+F-re fordított összkiadás alacsony, a GDP 1,39 %-át teszi ki. A vállalkozások K+F-kiadásai jóval elmaradnak az uniós átlagtól (2020-ban 0,87 %), és a közösségi innovációs felmérés szerint az innovatív vállalkozások aránya továbbra is alacsony. Lengyelország hátulról a negyedik helyen áll a 2021. évi európai innovációs eredménytáblán, és az utolsó, „feltörekvő innovátor” kategóriába tartozik. A jelenlegi kutatástámogatási eszközök növekvő széttagoltsága rontja a tudomány és a vállalkozások közötti együttműködést, ami az innováció erősítésének egyik fő akadálya. Ezenkívül a vezetői készségek alacsony szintje és a technológiák alacsony szintű alkalmazása a vállalatoknál jelentős termelékenységbeli különbségeket eredményez a kkv-k és a nagyvállalatok között, ami korlátozza az innovációt és a termelékenység növekedését.

               (27)Lengyelországban lemaradás tapasztalható a digitalizáció terén. Különösen a digitális készségek alacsony szintje akadályozza a vállalkozásokat abban, hogy fejlett digitalizált megoldásokba ruházzanak be és feljebb kerüljenek az értékláncban, továbbá hozzájárul a munkaerő- és szakemberhiányhoz is. Ami a digitális infrastruktúrát illeti, míg a vezetékes széles sávú hálózatok egyre elterjedtebbek, az 5G fejlesztésével kapcsolatos kihívások továbbra is jelentősek. 2021-ben a háztartások mindössze 34 %-a fért hozzá az 5G technológiához, ami a 65 %-os uniós átlag alatt van, és az 5G-re való felkészülés nem halad előre, mivel az 5G kiépítésére vonatkozó harmonizált rádióspektrum kijelölése még várat magára. Végezetül a digitális technológiák közigazgatásban való nagyobb mértékű alkalmazása javíthatná a kormányzati szolgáltatások nyújtását, és hozzájárulhatna a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek csökkentéséhez.

               (28)A stabil és kiszámítható üzleti környezet és a barátságos beruházási légkör fontos szerepet játszik a világjárványt követő gazdasági helyreállításban és a közép–hosszú távú fenntartható gazdasági növekedésben egyaránt. E tekintetben alapvető fontosságú az igazságszolgáltatási rendszer függetlensége, hatékonysága és minősége. Lengyelországban romlott a jogállamiság állapota, és a bírói függetlenség továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amint az az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának több ítéletéből is következik. Emellett a Bizottság 2021-ben kötelezettségszegési eljárást indított Lengyelország ellen a lengyel Alkotmánybíróság egyes, az uniós jog elsőbbségét vitató ítéleteit követően, amelyek veszélyeztetik a lengyel és az uniós jogrend működését.

               (29)A stabil és megbízható szabályozási környezet a gazdasági növekedés és a magánberuházások fenntartásának alapja. A beruházási környezetet azonban továbbra is hátráltatja a kiszámíthatatlan és nehézkes szabályozási környezet. A kulcsfontosságú jogszabályok gyakori módosításai bizonytalanságot okoznak és növelik a megfelelési költségeket a vállalkozások számára, főként amiatt, hogy a jogalkotási folyamat során nem folytatnak érdemi konzultációt az érdekelt felekkel. A magánberuházások GDP-hez viszonyított aránya 2016 óta csökken, 2020-ban pedig csupán 18,5 % volt, ami jóval elmarad az uniós átlagtól és a regionális versenytársaktól. Ez korlátozhatja a további termelékenységnövekedést, és akadályozhatja Lengyelország azon képességét, hogy hosszú távon fenntartsa a gazdasági növekedést, különös tekintettel arra, hogy a fajlagos munkaköltségek növekedése rontja a költség-versenyképességet.

               (30)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (31)Lengyelország energiaszerkezete továbbra is nagymértékben függ a fosszilis tüzelőanyagoktól, amelyek 2020-ban energiaellátásának 86 %-át biztosították, és ennek 40 %-át a szén teszi ki. A földgáz 17 %-ot képvisel az energiaszerkezetben, míg az olaj 28,9 %-ot tesz ki, és részaránya az elmúlt években nőtt. Lengyelországban lassú a dekarbonizáció üteme. 2020-ig a lengyel gazdaság teljes kibocsátása mindössze 8 %-kal csökkent 2005-höz képest
                  18
               . . A gazdaság üvegházhatásúgáz-kibocsátási intenzitása 54 %-kal haladja meg az uniós átlagot. Ahhoz, hogy a kibocsátások az egész gazdaságban csökkenjenek, felülvizsgált, ambiciózusabb energiapolitikára van szükség, valamint célzott intézkedéseket kell hozni a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok vonatkozásában. Bár Lengyelország maga termeli az általa fogyasztott szén mintegy 80 %-át, Oroszországtól való függősége – amelyet az Oroszországból származó behozatalnak a teljes szénimporthoz viszonyított arányaként számítanak ki – nőtt, és 2020-ban 74 %-ot ért el – az 54 %-os uniós átlaghoz képest. Ami az olajat illeti, Lengyelország keresletének szinte teljes egészét tekintve külföldi beszállítóktól függ, és az Oroszországból származó behozatal a teljes külföldi ellátás 72 %-át teszi ki – szemben a 26 %-os uniós átlaggal. Lengyelország orosz földgáztól való függősége 55 %-os – szemben a 44 %-os uniós átlaggal
                  19
               . A Lengyelországon belüli és a szomszédos országokkal folyamatban lévő és tervezett infrastrukturális projektek (beleértve a 2022. május 1-jén már működő, Litvániával közös GIPL rendszerösszekötőt) várhatóan jelentősen csökkentik majd Lengyelország orosz gáztól való függését, amennyiben azokat megfelelő ellátási szerződések kísérik. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-kibocsátás mértékének rögzülése és a meg nem térülő eszközökbe való beruházás, valamint hogy az említett infrastruktúrák fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállítása révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Lengyelországnak az orosz Gazprommal kötött hosszú távú gázellátási szerződése 2022 végén lejár, és Lengyelország nem tervezi annak megújítását. A Gazprom 2022 áprilisától felfüggesztette a gázellátást Lengyelország felé, ám ennek az ország energiabiztonságára gyakorolt közvetlen hatását jelentősen enyhíti, hogy Lengyelország alternatív ellátási forrásokhoz fér hozzá az EU-n belülről és kívülről egyaránt. A Gazprom ellátásfelfüggesztése azonban megköveteli a folyamatban lévő és tervezett ellátásdiverzifikációs projektek felgyorsítását, valamint a további intézkedések fokozott összehangolását az EU-n belül.

               (32)Az új megújulóenergia-termelési kapacitások gyorsabb kiépítése kulcsfontosságú ahhoz, hogy Lengyelország csökkentse a fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függését és csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. A nemzeti energia- és klímatervekben szereplő jelenlegi megújulóenergia-célkitűzések nem elég ambiciózusak. Ugyanakkor jelentős szabályozási, eljárási és adminisztratív akadályok korlátozzák a megújulóenergia-kapacitások kiépítését, és lassítják a megújuló energiaforrások hálózatba történő integrálását. Ezek közé tartoznak az energiaszövetkezetekre vonatkozó korlátozó szabályok, a szárazföldi szélenergia-hasznosításra vonatkozó korlátozó szabályok és hosszadalmas engedélyezési eljárások, az adószabályok összetettsége és instabilitása, illetve a hálózati csatlakozást érintő hosszas eljárások. Az olyan infrastrukturális akadályok, mint az elégtelen elosztóhálózati kapacitás, szintén lassítják a megújuló energiaforrások integrációját, és ezeket megfelelő ösztönzőkkel kell kezelni. Ezen túlmenően a REPowerEU közlemény rámutatott arra, hogy a fenntartható biometán-termelés növelése hozzá fog járulni az EU orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függésének fokozatos megszüntetéséhez. Ezzel összefüggésben Lengyelországnak lehetősége nyílik arra, hogy a fenntartható biometánpiac létrehozására irányuló megfelelő stratégia és az ilyen piac szerkezetére vonatkozó konkrét javaslatok révén megragadja a vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő biometánban rejlő, eddig kiaknázatlan lehetőségeket. A fenntartható biometánt különösen a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésben és a megújuló hidrogén előállításában lehet alkalmazni, ami segíthet a kibocsátáscsökkentési nehézségekkel szembenéző ágazatok dekarbonizálásában. Lengyelország nemzeti felújítási programja jelentős kezdeményezésnek számít a légszennyező kazánok helyettesítése és az épületek energiahatékonyságának javítása terén. A felújítási programot azonban tovább lehetne egyszerűsíteni, valamint az célzottabban összpontosíthatna az alacsony jövedelmű háztartásokra és a legrosszabbul teljesítő épületekre. Ezen túlmenően a hőforrások cseréjéhez nyújtott támogatások esetében nagyobb hangsúlyt lehetne helyezni a földgázalapú technológiákba való bezáródás elkerülésére, valamint a mélyfelújítások és a hőszivattyúk telepítésének erőteljesebb ösztönzésére, összhangban az épületkorszerűsítési program és a REPowerEU közlemény célkitűzéseivel. Az energiahatékonysági fejlesztésekben rejlő jelentős költségmegtakarítási potenciál lehetővé teszi a visszafizetendő pénzügyi eszközök használatát, amelyeket a lakó-, köz- és kereskedelmi épületek felújítási arányának növelésére lehetne felhasználni. Ez tovább javítaná a levegőminőséget, felgyorsítaná az energiamegtakarítást és csökkentené a fosszilis tüzelőanyagok iránti keresletet a fűtés terén. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló további törekvésekre lesz szükség ahhoz, hogy Lengyelország megfeleljen az „Irány az 55 %!” célkitűzéseinek.

               (33)Az energiatermelés után a közlekedés a második legszennyezőbb ágazat, amely a teljes olajfogyasztás mintegy 70 %-át teszi ki. Az ágazat kibocsátásának oroszlánrészéért a közúti közlekedés felelős. Ezért döntő fontosságú a mobilitás szén-dioxid-mentesítésére irányuló intézkedések felgyorsítása. A kollektív, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és aktív közlekedési módok ösztönzése segítene ebben a tekintetben. A tömegközlekedés vonzerejének és hozzáférhetőségének növelése – többek között a vidéki területeken, valamint a külvárosok jobb összekapcsolása az agglomerációk központjaival – hozzájárulna a légszennyezés csökkentéséhez, a kirekesztés kezeléséhez és az életminőség javításához. A kibocsátásmentes gépjárművek aránya az új nyilvántartásba vételek között 2020-ban 0,8 % volt, ami jóval elmarad az 5,3 %-os uniós átlagtól. Mérlegelni kell az elektromos autók vásárlásának további támogatását és a töltőinfrastruktúrába történő jelentős beruházásokat.

               (34)Lengyelország nemzeti energiastratégiájának célkitűzéseit felfelé kell módosítani a 2030-ra vonatkozó ambiciózusabb uniós éghajlat-politikai célkitűzéssel összhangban. Egy szilárd, stabil és naprakész stratégiai keret elengedhetetlen a zöld átállással kapcsolatos köz- és magánberuházások irányításához és ösztönzéséhez. Lengyelországnak meg kell fontolnia ambíciószintjének növelését, hogy biztonságot kínálhasson a befektetőknek és növelje az üzleti környezet kiszámíthatóságát, ugyanakkor a REPowerEU közleménnyel összhangban felgyorsítsa energetikai átállását is.

               (35)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Lengyelország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Lengyelország igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (36)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  20
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Javítsa a közkiadások hatékonyságát, többek között a költségvetési folyamat reformjának folytatása révén. Biztosítsa a jövőbeli nyugellátások megfelelőségét és a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát a tényleges nyugdíjbavonulási életkor növelésére irányuló intézkedésekkel és a kedvezményes nyugdíjrendszerek reformjával.

               2.A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programok végrehajtásának megkezdése céljából gyorsan zárja le a programozási dokumentumokról a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat.

               3.Növelje a munkaerőpiaci részvételt, többek között a gyermekgondozáshoz és a tartós ápolás-gondozáshoz való hozzáférés javítása révén, és szüntesse meg a tartósabb foglalkoztatási formák útjában álló akadályokat. Mozdítsa elő a minőségi oktatás és a munkaerőpiac szempontjából releváns készségeket, különösen a felnőttkori tanulás és a digitális készségek fejlesztése révén. Tegye célzottabbá a szociális ellátásokat, és biztosítsa a rászorulók hozzáférését.

               4.Javítsa az egészségügyi rendszer rezilienciáját, hozzáférhetőségét és hatékonyságát, többek között az ellátási piramis megfordításához szükséges erőforrások biztosításával és az e-egészségügyi szolgáltatások kiépítésének felgyorsításával. Erősítse a gazdaság innovációs kapacitását, többek között a kutatási intézmények és a vállalkozásokkal való szorosabb együttműködésük támogatása révén. Fokozza a vállalkozások és a közigazgatás további digitalizációját, többek között az infrastruktúra fejlesztése révén.

               5.Javítsa a beruházási környezetet, különösen az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzése révén. Biztosítsa a hatékony nyilvános konzultációkat és a szociális partnerek hatékony bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba.

               6.Összességében csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést a megújuló energiaforrások engedélyezésének és kiépítésének felgyorsítását gátló szabályozási, adminisztratív és infrastrukturális akadályok felszámolása révén. Reformálja meg az épületfelújítási politikákat és támogatási rendszereket a mélyebb energiahatékonyság előmozdítása, az energiamegtakarítás ösztönzése és a fűtés terén a fosszilis tüzelőanyagok gyorsabb kivonása, valamint a hőszivattyúk gyorsabb bevezetése érdekében. Gyorsítsa fel a tömegközlekedésre és az aktív mobilitásra való modális váltást, továbbá ösztönzőkkel és a töltőinfrastruktúrába történő beruházásokkal mozdítsa elő az elektromos járművek gyorsabb elterjedését. Javítsa a zöld átállás hosszú és középtávú stratégiai tervezését azáltal, hogy az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel és a REPowerEU közleménnyel összhangban aktualizálja a nemzeti energiapolitikákat annak érdekében, hogy biztonságot teremtsen az üzleti közösség számára, és hatékonyan használja fel a finanszírozást a tiszta energiába történő beruházások felgyorsítása érdekében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról,
                     Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (5)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (6)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak: 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatás, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (8)

                        SWD(2022)622 final.

                     (9)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (10)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (11)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Lengyelország 2021. évi konvergenciaprogramját (HL C 304., 2021.7.29., 98. o.).

                     (12)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (13)

                        A Bizottság előrejelzései. A Bizottság még nem értékelte Lengyelország helyreállítási és rezilienciaépítési tervét.

                     (14)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,4 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak, ideértve a lengyel fejlesztési banknak (BGK) nyújtott transzfereket is.

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontos restriktív hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (18)

                        Éghajlat-politikai eredményjelentés (2021).

                     (19)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj és a feketeszén teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Lengyelország esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.

                     (20)

                        A véleményt a Tanács az 1466/97/EK tanácsi rendelet. 9. cikkének (2) bekezdése alapján alkotta.