title: Az Európai Demokrácia Alapítvány Az Európai Parlament 2012. március 29-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól (2011/2245(INI))

text:
               6.9.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 257/13

         2012. március 29., csütörtökAz Európai Demokrácia Alapítvány
   P7_TA(2012)0113
   Az Európai Parlament 2012. március 29-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól (2011/2245(INI))
   2013/C 257 E/03

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Alexander Graf által az ALDE képviselőcsoportja nevében a Tanácshoz intézett, az Európai Demokrácia Alapítvány esetleges létrehozásának módozataira vonatkozó ajánlásra irányuló javaslatra (B7-0391/2011),

               —

               tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (1),

               —

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., 8. és 21. cikkére,

               —

               tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (2), és különösen annak 10. bekezdésére,

               —

               tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról (3) és az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló (4)2011. április 7-i állásfoglalásaira,

               —

               tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (5),

               —

               tekintettel az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás ügyének harmadik országokban történő előmozdításában betöltött szerepéről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményről szóló 2002. április 25-i állásfoglalására (6),

               —

               tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (EIDHR) létrehozásáról szóló 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

               —

               tekintettel az EU és harmadik országok közötti megállapodásokra, valamint az e megállapodásokban szereplő emberi jogi és demokráciával kapcsolatos záradékokra,

               —

               tekintettel a Tanácsnak „A demokratikus kormányzás támogatása – A megerősített uniós keret felé” című, 2009. május 18-i következtetéseire,

               —

               tekintettel a Tanácsnak „A demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatása” című, 2009. október 22-i, illetve a 2010. évi jelentést és a kísérleti országok listáját tartalmazó, 2010. december 13-i következtetéseire, valamint az európai szomszédságpolitikáról szóló, 2011. június 20-i következtetéseire,

               —

               tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

               —

               tekintettel a Bizottság a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményére (COM(2011)0200)),

               —

               tekintettel a Külügyek Tanácsa 3101. ülésén az európai szomszédságpolitikáról szóló 2011. június 20-án elfogadott következtetésekre,

               —

               tekintettel a Külügyek Tanácsa 3130. ülésén az Európai Demokrácia Alapítványról szóló 2011. december 1-jén elfogadott következtetésekre,

               —

               tekintettel a Bizottság demokratizálódással és emberi jogokkal kapcsolatos tematikus és földrajzi pénzügyi eszközeire (például a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), valamint az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) stb.),

               —

               tekintettel a Jerzy Buzeknek, az EP elnökének és Catherine Ashton főképviselőnek/alelnöknek címzett, az EDA felállítását támogató 2011. november 25-én kelt levélre,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére,

               —

               tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0061/2012),

               A.

               mivel az uniós szerződések az egyetemes emberi jogokat és a demokráciát az Unió alapértékei és az Unió külső fellépésének elvei és célkitűzései közé sorolják;

               B.

               mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikke kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és ezzel lefekteti a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése elvének alapjait;

               C.

               mivel a Tanács a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében történő támogatásáról szóló cselekvési programjában kinyilvánította, hogy fokozni kívánja a támogatás hatékonyságát és koherenciáját, és mivel e tekintetben kevés előrelépés történt;

               D.

               mivel a Parlament üdvözölte a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalásában az Európai Demokrácia Alapítvány felállításával kapcsolatos kezdeményezést;

               E.

               mivel az EDA felállítását az emberi jogok számos jelentős védelmezője, többek között a Szaharov-díjjal kitüntetett Aung San Suu Kyi és Alaksandr Milinkievic is támogatta a Jerzy Buzeknek, az EP elnökének és Catherine Ashton főképviselőnek/alelnöknek címzett levélben;

               F.

               mivel az Unió és tagállamai még ültették át a gyakorlatba azt a demokratizálódási kérdésekkel kapcsolatos, valóban következetes és stratégiai megközelítést, amely saját jogú kérdésként ismeri el a demokrácia támogatását;

               G.

               mivel az „arab tavasz” és a keleti szomszédság eseményei bebizonyították, hogy az Unió részéről sürgős stratégiai elkötelezettség szükséges az autokratikus és a demokratikus reformokért küzdő országok mellett, és ezen elkötelezettségnek a hitelesség helyreállítása és a demokratikus átalakulás folyamatának kellő időben történő megsegítése érdekében új és eltérő megközelítésen kell alapulnia; mivel az Európai Demokrácia Alapítvány felállítása az Unió egyik legkézzelfoghatóbb válasza lehetne a szomszédságunkban és azon túl zajlódó demokratizálódás által jelentett kihívásokra;

               H.

               mivel a nők kulcsfontosságú szerepet töltenek be a demokratizálódási folyamatok és a sikeres társadalmi mozgalmak terén;

               I.

               mivel a közelmúltban az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten lezajlott események bebizonyították, hogy a nők a demokratikus változások tekintetében meghatározó szerepet játszanak, valamint azt, hogy a nők jogai gyakran sérülnek, ezért a szegénység a nőket jobban veszélyezteti, illetve hazájuk politikai, társadalmi és gazdasági életében jobban a perifériára szorulnak;

               J.

               mivel az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten zajló felkelések révén bebizonyosodott, hogy azonnali szükség van az instabilitás és az Unió szomszédságában található nem demokratikus rendszerek kezelésére, mivel ez Európa saját biztonsága és stabilitása szempontjából is fontos;

               K.

               mivel a demokrácia és az emberi jogok támogatására irányuló, az EU szomszédságpolitikája és az EU változási programja keretében kialakított, határozottabb megközelítésnek a demokráciával és a jogállamisággal kapcsolatos fejleményekre való gyors és következetes reagáló képességgel kell párosulnia;

               L.

               mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) az emberi jogok veszélynek kitett védelmezőivel – többek között az újságírókkal és az ellenzékiekkel – kapcsolatos sürgős intézkedésekre és a meglévő uniós földrajzi eszközöket kiegészítő, hosszú távú fellépésekre helyezi a hangsúlyt;

               M.

               mivel a politikai pártok, neves politikai személyiségek (például másként gondolkodók, ellenzékiek, ifjúsági szervezetek vezetői), társadalmi mozgalmak, a civil társadalom, a kulturális élet és a média egyértelmű programmal rendelkező, és a demokrácia megerősítésére törekvő képviselői (például újságírók, blogírók, a közösségi médiában tevékenykedő aktivisták és művészek stb.) továbbra is központi szerepet töltenek be minden demokráciában és demokratizálódási folyamatban; mivel a forráshiány és az EIDHR korlátozott mandátuma, valamint elhúzódó eljárásai miatt ezen szereplők támogatása korlátozott volt a múltban

               N.

               mivel a Külügyek Tanácsa támogatta az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) létrehozatalára irányuló kezdeményezést; mivel a munka gyorsan halad ennek megvalósítása felé, sürgősen szükség van a részletes működési kérdésekkel foglalkozó megállapodás megkötésére;

               1.

               a következő ajánlást intézi a Tanácshoz, valamint sürgeti a Tanácsot, hogy:

                           a)

                           biztosítsa, hogy az EDA az Unió részéről megfelelőbb stratégiai és politikai megközelítést alakítson ki a demokrácia támogatására tartalomspecifikus, rugalmas, kellő időben érkező és alulról felfelé építkező segítséget nyújtva, amely gyorsan átprogramozható, ha az a partnerországok demokratikus átmenetének elősegítése érdekében szükséges;

                           b)

                           mutassa meg, hogy a fent részletezett célkitűzések elérése érdekében a meglévő eszközök – különösen az EIDHR – felülvizsgálatánál helyénvalóbb és hatékonyabb lenne egy új alap létrehozatala;

                           c)

                           tegye egyértelművé az EDA küldetését és értékeit annak érdekében, hogy különösen a kiválasztási eljárás módszerére vonatkozó világos kritériumok alapján lehessen kiválasztani a kedvezményezetteket;

                           d)

                           a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében történő támogatásáról szóló cselekvési programban szereplő uniós demokráciatámogatás koherenciáját és hatékonyságát, és ennek szellemében hatalmazza fel és szervezze meg az EDÁ-t;

                           e)

                           kérje, hogy az EDA garantálja, hogy a nemzeti felelősségvállalás elve vonatkozzon a demokratikus folyamatokra, valamint azt, hogy a demokrácia építése a társadalom alapjainak a legmagasabb kormányzati szervekig történő felhatalmazásával történjék;

                           f)

                           biztosítsa, hogy az EDA az átalakulás előtt álló, az átalakulóban lévő és az átalakuláson átesett országokban miközben ösztönzi a „mélyreható és fenntartható demokráciát”, elsősorban, de nem kizárólagosan az európai szomszédságpolitikát állítva a középpontba, olyan célzott megbízást kap, amely lehetővé teszi a többi eszköz demokráciát támogató intézkedéseinek kiegészítését, és amely hangsúlyozza az új szervezet hozzáadott értékét;

                           g)

                           szerezzen értékes tapasztalot az európai szomszédságpolitika kezdeti (de nem kizárólagos) középpontba állításával;

                           h)

                           szavatolja, hogy az EDA szinergetikus és kiegészítő szerepet töltsön be az uniós intézmények, többek között az Európai Parlament, az uniós tagállamok, az általuk finanszírozott ügynökségek és alapítványok által végzett munkájában, ugyanakkor partnerségeket létrehozva és az átfedéseket elkerülve szorosan együttműködik velük; az Anna Lindh Alapítvánnyal szoros koordinációra törekszik, illetve egymás kiegészítésére, különösen a demokrácia mediterrán térségben történő előmozdítása érdekében;

                           i)

                           biztosítsa, hogy az EDA olyan hozzáadott értéket jelentsen, amely nem átfedi vagy megnyirbálja, hanem kiegészíti a meglévő finanszírozási eszközökből – különösen az EIDHR-ből és a Stabilitási Eszközből – támogatott tevékenységeket; megállapítja, hogy az EDA olyan projekteket indíthatna, amelyeket később az EIDHR vagy a földrajzi eszközök révén folytatni lehet, olyan programozási pontot hozva létre, amely hosszú távon koherenciát és fenntarthatóságot biztosít;

                           j)

                           még mielőtt a projekten bárki is dolgozni kezdene, dolgozzon ki pontos módszertant a pénzügyi eszközök, a Közösség és az emberi jogokkal és az EDÁ-val fogalkozó parlamenti struktúrák (OPPD, ECG stb.) bonyolult hálózata közötti átfedések elkerülésére;

                           k)

                           stratégiai tervezési szinten biztosítsa, hogy az EDA együttműködjön az emberi jogok és a demokráciával kapcsolatos munka terén elkötelezett más uniós eszközökkel és struktúrákkal, elsősorban az EIDHR-rel, a Stabilitási Eszközzel, a közösségi stratégiai kerettel és a földrajzi eszközökkel; biztosítsa, hogy pénzügyi irányítása eredményes és átlátható, működési és tranzakciós költségei alacsonyak legyenek; tartsa szem előtt a közösségi módszer fontosságát, és kérje fel a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vizsgálja meg, hogy az uniós eszközök a jövőben hogyan tudnának gyorsabban reagálni, valamint azt, hogy – amennyiben az új költségvetési rendeletben erre a megfelelő jogi alap biztosítva van – egy uniós alapot hogyan és mikor lehet létrehozni; biztosítsa, hogy ha az uniós költségvetés hozzájárul az EDA finanszírozásához, akkor az ne az EIDHR már amúgy is szűkös forrásainak rovására történjék;

                           l)

                           tegye alkalmassá az EDÁ-t arra, hogy három szakaszban cselekedjen: az átalakulás előtti, alatti és utáni szakaszban; és olyan projekteket és helyi innovatív megoldásokat és ötleteket indítson útjára, amelyeket az EU eddig a bürokratikus akadályok miatt nem támogathatott; valamint úgy alakítsa ki az EDÁ-t, hogy az kevésbé legyen kockázatkerülő, ugyanakkor tartsa tiszteletben az EU költségvetési rendeletét;

                           m)

                           kérje, hogy az EU választási megfigyelési misszióinak pártatlansága biztosítva legyen, és ezért vegye fontolóra, hogy ilyen missziók az EDA a demokráciát támogató tevékenységei között ne szerepeljenek;

                           n)

                           adott országban, a finanszírozás korai szakaszában szólítsa meg a lehetséges kedvezményezettek széles körét, többek között demokráciapárti politikai kulcsszereplőket (például feltörekvő politikai szereplőket, alulról építkező mozgalmakat, be nem jegyzett civil szervezeteket és szakszervezeteket), éber megfigyelőket, informátorokat, egyes politikai aktivistákat, kulturális szereplőket, a média új szereplőit (blogírókat és másokat), a kisebbségi jogokkal foglalkozó szervezeteket és tanácsadó testületeket, hogy az EDA alkalmassá váljon a demokratikus reformokért küzdő, különböző helyi szereplők támogatására; pluralista módon nyújtson támogatást a fent említett politikai szereplőknek és mozgalmaknak;

                           o)

                           biztosítsa, hogy az EDA különös figyelmet fordítson a nők a demokratikus reformfolyamatokban való részvételére a női szervezetek és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő területekhez – például az erőszak elleni küzdelemhez, a nők foglalkoztatásának és politikában való részvételük elősegítéséhez, a nők és a lányok igazságszolgáltatáshoz és oktatáshoz való egyenlő hozzáférésének kiterjesztéséhez, valamint a nők jogai megsértésének megelőzéséhez vagy megszüntetéséhez – kapcsolódó projektek támogatásával;

                           p)

                           tekintse alapvető fontosságúnak, hogy az EDA az átalakulás alatt álló országok egyesületei számára többpárti támogatást nyújtson, tekintettel a demokráciában betöltött kulcsfontosságú szerepükre, hogy előmozdíthassák a nemzeti konszenzus létrejöttét;

                           q)

                           hatalmazza fel az EDÁ-t arra, hogy megkülönböztetéstől mentesen és a helyi uniós küldöttségekkel konzultálva, valamint lehetőség szerint a demokráciatámogatás terén bizonyítottan sikeres munkát végző politikai alapítványok és nem kormányzati szervezeteken keresztül közvetlenül a kedvezményezetteknek ítélje oda a támogatást; az újbóli támogatás nyújtása különösen kezdetben olyan hatékony mechanizmus lesz, amely alkalmassá teszi az EDÁ-t a kellő tudással és a helyi infrastruktúrával rendelkező helyi partnerekkel való együttműködésre és a helyi emberek bizalmára; vegye tudomásul, hogy az újbóli támogatás nyújtása – feltéve, hogy arra a politikai pluralizmus uniós szintű tiszteletben tartása mellett és egy központi támogatási rendszeren keresztül kerül sor – csökkenti mind az EDA adminisztratív terheit, mind pedig a lehetséges kockázatokat;

                           r)

                           biztosítsa, hogy az Unió költségvetési hozzájárulásának megfelelő politikai befolyást gyakorolhasson; könnyű, átlátható és politikailag reprezentatív kormányzati struktúrát tartson fenn, amelyben a tagállamok és az uniós intézmények képviselői kiegyensúlyozott és költséghatékony arányban vannak jelen, ideértve a Parlamentet, a független szakértőket és a szakembereket is; teremtsen nyilvánvaló egyensúlyt az EDA autonómiája és függetlensége, valamint a finanszírozók felé történő elszámoltathatósága között, és elszámolásaiban a lehető legmagasabb fokú pénzügyi feddhetetlenséget biztosítsa, különös figyelmet fordítva annak biztosítására, hogy a pénzeszközöket ne a korrupcióra vesztegessék el, illetve azokat olyan személynek vagy szervezetnek ne fizessék ki, amely bármely kapcsolatban áll bűn- vagy terrorista szervezetekkel;

                           s)

                           az EDÁ-t adminisztratív szempontból könnyed, rugalmas és hatékony szerkezetű brüsszeli intézményként építse fel, amely a támogatások odaítélése tekintetében egyértelmű mechanizmusokkal rendelkezik; ahol a pályázóknak nem kell nehézkes pályázati eljárásoknak alávetni magukat; a kedvezményezettek társfinanszírozása nem előfeltétele a finanszírozásnak; a támogatások odaítélésének feltétele azonban a szigorú és egyértelmű követelmények teljesítése, és a kedvezményezettek listáját közzé kell tenni, amennyiben ez biztonságukat nem veszélyezteti; a megítélt pénzekkel való csalás vagy visszaélés megakadályozására megfelelő biztosítékokat kell foganatosítani;

                           t)

                           építse be a brüsszeli és helyi szereplőkkel történő szervezett együttműködés és koordináció megfelelő csatornáit az EDÁ-ba; az érintett uniós eszközökkel kapcsolatos stratégia, célkitűzések és kezdeményezések tekintetében biztosítson szoros együttműködést és konzultációt a jövőbeli végrehajtó bizottsággal és az EDA személyzetével, valamint az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ), a Bizottsággal és a Parlamenttel, illetve folytasson strukturált párbeszédet a helyi uniós küldöttségekkel és tagállami nagykövetségekkel;

                           u)

                           biztosítsa, hogy az EDA szilárd kapcsolatokkal rendelkezzen és rendszeresen konzultációt folytasson a kedvezményezett csoportokkal, és az uniós küldöttségek és regionális irodák helyett inkább olyan helyi szervezetekre vagy független szakértőkre és szakemberekre támaszkodjon, akik alapos ellenőrzésen mentek át a tekintetben, hogy nem állnak kapcsolatban semmilyen bűn- vagy terrorista szervezettel;

                           v)

                           biztosítsa, hogy a megítélt finanszírozás hatékonyságát felmérő megfelelő ellenőrzési rendszert vezessenek be;

                           w)

                           azonban vegye fontolóra, hogy az EDA felállítására az EU külső finanszírozási eszközeként az EU intézményi keretén belül kerüljön sor, hogy biztosítva legyen a Parlament uniós hozzájárulások és a programozási tevékenységek feletti megfelelő jogalkotói és költségvetési hatásköre;

                           x)

                           biztosítsa, hogy az EDA költségvetéséhez való uniós hozzájárulásra a jó pénzügyi gyakorlat elveinek megfelelően kerüljön sor, amelyet az uniós költségvetéssel kapcsolatban a költségvetési rendelet alkalmazására kiképzett munkatársak irányítanak, továbbá azt, hogy a Parlament teljes körű költségvetési és jogalkotási felügyeletet gyakorolhasson, többek között úgy, hogy a költségvetési hatóságnak joga legyen esetleg ellenőrizni és megvizsgálni a támogatás felhasználásának módját;

                           y)

                           garantálja, hogy a Parlament az EDA tevékenysége és programozása felett széleskörű politikai ellenőrzést gyakoroljon, és biztosítsa, hogy a Parlament az EDA éves jelentései – többek között független harmadik fél által végzett értékelések – segítségével folyamatosan tájékozódhasson; biztosítson elegendő teret a Parlament számára, hogy hozzájárulhasson a programozási szakaszban a prioritások és stratégiai irányok meghatározásához, és megoszthassa kreativitását és az uniós tagállamok átmeneti időszakokban szerzett tapasztalatait az Európa határain túli demokratizálódási folyamatok támogatására;

                           z)

                           biztosítsa, hogy az EDA beindítása és működtetése során bevonják a Parlamentet, illetve konzultáljanak vele – többek között oly módon, hogy a politikai egyensúlyra odafigyelve néhány európai parlamenti képviselőt bevonnak a kormányzótanácsba és a végrehajtó bizottságba, vizsgálja felül a kormányzótanács összetételét, hogy a tagállamok a Tanácson keresztül képviseltessék magukat, és a megfelelő befolyás szavatolása érdekében fokozza a Parlament – mint az EU költségvetési hatóságának egyik ága feladatából eredően – részvételét az eszköz végrehajtó bizottságában; tegye lehetővé, hogy a Parlament érdemben és rendszeresen véleményt nyilváníthasson a politikai és stratégiai iránymutatások, a prioritások, a várt eredmények és a teljes pénzügyi allokáció meghatározása során;

                           aa)

                           folyamatosan vizsgálja felül az EDÁ-nak az uniós eszközökhöz, valamint a támogatott fellépések fenntarthatóságához viszonyított hatását, teljesítményét és hozzáadott értékét; vonja le a megfelelő következtetéseket, és amennyiben szükséges, ezeknek megfelelően igazítsa ki méretét, felépítését, finanszírozási mechanizmusát és vezetői elszámoltathatóságát; biztosítsa, hogy az ilyen értékeléseket a Parlamentnek továbbítják;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a tagállamoknak.

      (1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0334.

      (2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

      (3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

      (4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0154.

      (5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

      (6)  HL C 131. E, 2003.6.5., 147. o.

      (7)  HL L 386., 2006.12.29., 1. o.


title: A Bizottság ajánlása ( 2007. március 28. ) a furán élelmiszerekben való előfordulásának ellenőrzéséről (EGT vonatkozású szöveg )

text:
               29.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/56

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2007. március 28.)
   a furán élelmiszerekben való előfordulásának ellenőrzéséről
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2007/196/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikke második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2004 májusában az Amerikai Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatala (FDA) közzétette annak a felmérésnek az eredményeit, amely a hőkezelt termékekben esetlegesen előforduló furán kimutathatóságát vizsgálta. A felmérés számos élelmiszerben kimutatta a furán jelenlétét (pl. dobozos és üveges konzervek, bébiétel, kávé, levesek és mártások stb.).

               (2)

               Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete megállapította, hogy ezek az eredmények mielőbbi lépéseket követelnek, és 2004. december 7-én tudományos jelentést készített a furán élelmiszerekben való előfordulásáról.

               (3)

               Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg rendelkezésre álló adatok alapján viszonylag kicsinek tűnik az eltérés a lehetséges emberi expozíció és a kísérleti állatokban rákkeltő hatásúnak bizonyult dózisok között, és a megbízható kockázatfelméréshez további, a toxicitással és az expozícióval kapcsolatos adatokra lenne szükség.

               (4)

               A hőkezelt élelmiszerekben előforduló furán mennyiségére vonatkozó, az Európai Közösség egészéből származó megbízható adatok összegyűjtése szükséges ahhoz, hogy az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság megbízható kockázatfelmérést végezhessen. 2007-ben és 2008-ban különös figyelmet kell fordítani az adatgyűjtésre. Ezt követően az adatgyűjtést rendszeres jelleggel folytatni kell.

               (5)

               Adatot kell gyűjteni a kereskedelmi forgalomba hozott élelmiszerekről egyrészt megvásárolt állapotukban, tekintet nélkül további elkészítési módjukra (pl. kávépor, gyümölcslé, felhasználás előtt felmelegítést nem igénylő dobozos és üveges konzervek), másrészt fogyasztáshoz történő laboratóriumi elkészítésüket követően (pl. megfőzött kávé, fogyasztás előtt felhevített dobozos és üveges konzervek). Az utóbbi esetben, amennyiben a címkén az elkészítés módja fel van tüntetve, ezt az eljárást kell követni. A friss összetevőkből otthon készült ételekre (pl. friss zöldségekből készült zöldségleves, házi pörkölt) nem vonatkozik ez az ellenőrző program, mivel az otthoni főzési gyakorlatnak az élelmiszerekben előforduló furán mennyiségére gyakorolt hatását célravezetőbb kísérleti projekt keretében felmérni.

               (6)

               Annak biztosítása érdekében, hogy a minták reprezentatívak legyenek a kiválasztott tétel egészére, az élelmiszerek ólom-, kadmium-, higany-, szervetlen ón-, 3-MCPD- és benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és analitikai módszereiről szóló, 2007. március 28-i 333/2007/EK bizottsági rendelet (1) mellékletének B. részében meghatározott mintavételi eljárást kell alkalmazni. A minta elemzését a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) III. mellékletének 1. és 2. pontjával összhangban kell végrehajtani.

               (7)

               Lényeges, hogy az analitikai eredményeket és az eredmények értékeléséhez szükséges speciális kiegészítő információkat az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság rendszeresen megkapja. Az adatközlés formáját az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság határozza meg. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság biztosítja azt, hogy az adatokat adatbázisban foglalják össze,

         AJÁNLJA,

               1.

               A tagállamok 2007 és 2008 folyamán végezzenek ellenőrzéseket a hőkezelt élelmiszerekben a furán előfordulásának tekintetében. Az ellenőrzés egyrészt a kereskedelmi forgalomba hozott, megvásárolt állapotukban vizsgált, további elkészítésben nem részesülő élelmiszerekre (3), másrészt a kereskedelmi forgalomba hozott, fogyasztáshoz történő laboratóriumi elkészítést követően vizsgált élelmiszerekre (4) vonatkozik.

               2.

               A tagállamok rendszeresen nyújtsák be az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság számára az ellenőrzésre vonatkozó adatokat a hatóság által meghatározott formában.

               3.

               A tagállamok kövessék a 333/2007/EK rendelet mellékletének B. részében meghatározott mintavételi eljárást annak biztosítása érdekében, hogy a minták reprezentatívak legyenek a kiválasztott tétel egészére. Az elemzés előtt a mintát megfelelő gondossággal kell előkészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a minta furántartalma ne módosuljon.

               4.

               A tagállamok a 882/2004/EK rendelet III. melléklete 1. és 2. pontjával összhangban végezzék el a furán vizsgálatát.

      Kelt Brüsszelben, 2007. március 28-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  Lásd e Hivatalos Lap 29 oldalát.

      (2)  HL L 191., 2004.5.28., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

      (3)  Kereskedelmi forgalomba hozott élelmiszerek, tekintet nélkül esetleges további elkészítésre: pl. kávépor, gyümölcslevek, fogyasztás előtt felmelegítést nem igénylő üveges és dobozos konzervek.

      (4)  Kereskedelmi forgalomba hozott, fogyasztáshoz laboratóriumban elkészített élelmiszerek: pl. megfőzött kávé, felhasználás előtt felhevített dobozos és üveges konzervek. Amennyiben a címkén az elkészítés módja fel van tüntetve, ezt az eljárást kell követni. A friss összetevőkből otthon készült ételekre (pl. friss zöldségből készült zöldségleves, házi pörkölt) nem vonatkozik az ellenőrző program.


				|

		52014DC0408

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Írország 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0408 final */

Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról
és Írország 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok
megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
1176/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak
6. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén.
(2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján
2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
(2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot,
amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június
29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens
keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai
eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára.
Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és
kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.
(4)
Írország 2013 decemberéig makrogazdasági
kiigazítási programot hajtott végre. Ebből kifolyólag a 472/2013/EU
rendelet 12. cikke alapján a program időtartamára mentesült a
gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterének megfelelő monitoring
és értékelés alól. Tekintettel az ír makrogazdasági kiigazítási program sikeres
végrehajtására, Írországot immáron teljes körűen integrálni kell az
európai szemeszter keretébe.
(5)
A Bizottság 2013. november 13-án
elfogadta az éves növekedési jelentést[5],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6].
(6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án
elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)
A Bizottság 2014. március 5-én – az
1176/211/EU rendelet 5. cikkének megfelelően és figyelembe véve azt,
hogy Írország sikeresen végrehajtotta gazdasági kiigazítási programját, és így
Írországot immáron teljes körűen integrálni kell az európai szemeszter
keretébe – közzétette az Írországra vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit[7]. A Bizottság az általa
elvégezett elemzés alapján arra a következtetésre jutott, hogy az Írország
által nemrég végrehajtott makrogazdasági kiigazítási program meghatározó
jelentőségű volt a gazdasági kockázatok kezelése és az
egyensúlyhiányok csökkentése szempontjából. A fennmaradó makrogazdasági
egyensúlyhiányok azonban külön nyomon követést és határozott szakpolitikai
intézkedéseket tesznek szükségessé. Különösen a pénzügyi ágazatot érintő
fejlemények, a magánszektor és az állami szektor eladósodottsága és – ehhez
kapcsolódóan – a bruttó és nettó külső kötelezettségek magas összege,
valamint a munkaerő-piaci helyzet miatt állnak fenn még kockázatok
továbbra is.
(8)
Írország 2014. április 17-én benyújtotta
2014. évi nemzeti reformprogramját, 2014. április 29-én pedig 2014. évi
stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két
program értékelésére egyidejűleg került sor.
(9)
A 2014. évi stabilitási programban vázolt
költségvetési stratégia fő célkitűzései a túlzott hiány 2015-re
megvalósítandó korrekciója és a középtávú költségvetési célnak 2018-ra
történő elérése. A program a túlzotthiány-eljárás keretében megfogalmazott
ajánlással összhangban 2015-re kívánja a GDP 3 %-a alá leszorítani a
hiányt. A program megerősíti a strukturális értelemben kiegyensúlyozott
költségvetési pozícióként meghatározott középtávú célt, amely összhangban van a
Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival. Ami a 2015-öt követő
időszakot illeti, a program az államháztartási hiányt a GDP 1 %-ának
megfelelő értékkel tervezi csökkenteni minden évben 2016–2018 között. A
programban megfogalmazott cél szerint a GDP-arányos államadósságot
124 %-ról (2013) 107 %-ra tervezik levinni 2018-ra. A program
költségvetési előrejelzéseit megalapozó makrogazdasági forgatókönyv nagyjából
összhangban van a Bizottság 2014-re és 2015-re vonatkozó előrejelzéseivel,
bár némi eltérés mutatkozik a kereslet tényezőinek összetételét
illetően. A forgatókönyvet független testület (az Ír Költségvetési Tanács)
hagyta jóvá. Ugyanakkor az ír hatóságoknak a későbbi évekre vonatkozó
előrejelzései optimisták. Továbbá a 2015-ös év tekintetében a
költségvetési célok elérését nem támasztották alá kellő mértékben
kidolgozott intézkedésekkel. Ennek eredményeképp a Bizottság által 2015-re várt
hiány meghaladja a Tanács által ajánlott értéket. A programnak az 1466/97/EK
tanácsi rendelet szerinti értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján a
Tanács úgy véli, hogy a programban vázolt célok összhangban vannak a
Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival, de a 2015-től
kezdődő időszakra vonatkozóan konkrét intézkedésekkel kell
alátámasztani azokat. Jelentős lépések történtek az ír költségvetési keret
fontos jellemzőinek, valamint az adatszolgáltatás minőségének és
időszerűségének javítása érdekében. Mindazonáltal a középtávú
költségvetési terveket nem támasztják alá megfelelő kidolgozottságú
kiigazítási intézkedések, és a terveket az éves költségvetést érintő
döntések meghozatalakor módosítják. A középtávú kiadási korlátok nincsenek
jogilag kötelező konkrét kiigazítási intézkedések által kellőképpen
leszabályozva.
(10)
A költségvetési kiigazításnak adóreformok is részét
képezték, de az adórendszer hatékonysága és növekedésösztönző jellege
tekintetében még lenne lehetőség előrelépésre. A vagyon adóztatása
kapcsán tranzakciós adó helyett egy, a lakóingatlanok értéke alapján
rendszeresen fizetendő adóra helyeződött a hangsúly, ám ennek
adóalapja még mindig viszonylag szűk, mivel bizonyos ingatlanok nem
tartoznak az adófizetési kötelezettség alá. A munka adóztatása összetett és nem
egységes, a fogyasztási és környezetvédelmi adók esetében pedig az adóalapokat
csökkentett adómértékek és mentességek szűkítik, jóllehet ezek az adók
kevésbé fogják vissza a növekedést. A héa esetében a nulla és a csökkentett
adómértékek miatt ezen adónem hatékonysága elmarad az uniós átlagtól. A
csökkentett héamértékeket széles körben alkalmazzák újraelosztási célok
megvalósítása érdekében, jóllehet ez az eszköz nem hatékony és nem
megfelelően célzott a kiszolgáltatott csoportok megóvása szempontjából.
Lehetőség kínálkozik a környezetvédelmi adók hatékonyságának javítására és
a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésére.
(11)
Annak ellenére, hogy Írország lakossága viszonylag
fiatal, az állami egészségügyi kiadások mértéke – a GNI 7,3 %-ának
megfelelő uniós átlagot jelentősen meghaladó, a GNI 8,7 %-ának
megfelelő értékével – 2012-ben uniós szinten a legmagasabbak között volt.
Tekintettel az egészségügyi kassza kezelése terén jelentkező nehézségekre,
a népesség elöregedésével összefüggésben várt demográfiai nyomás miatt a
szolgáltatások jelenlegi színvonalát csak akkor tudják fenntartani, ha közép-
és hosszú távon sikerül az ár-érték arányt javítva hatékonyabbá tenni a
rendszert. Az előrejelzések szerint a demográfiai nyomás miatt az egészségügyi
kiadások GDP-arányosan 1,2 százalékponttal fognak emelkedni 2060-ra. Az
egészségügyi szektort érintő kihívások többrétűek. Nem egységesek az
egészségügyi szolgáltatók által alkalmazott pénzügyi irányítási és számviteli
rendszerek és folyamatok. Emiatt késedelmes és nehézségekkel teli az
információk összegyűjtése és feldolgozása, továbbá hátráltatva van az
egészségügyi kiadások és a hatékonyság javítására irányuló erőfeszítések
nyomon követése, illetve az erőforrások megfelelő elosztása. A gyógyszerkiadások
magas szintje ugyancsak kihívást jelent, különösen ami a járóbeteg-ellátásban
felírt gyógyszerekre fordított kiadások kirívóan magas szintjét illeti.
(12)
Írország kihívásokkal szembesül a foglalkoztatás
terén is, különösen a tartós és az ifjúsági munkanélküliség tekintetében.
Emellett a munkaképes korú lakosságon belül továbbra is magas az alacsony fokú
képzettséggel rendelkezők aránya, ami egyenlőtlenségekhez és
strukturális munkaerőhiányhoz vezet. A munkaerőpiac megerősítésére
irányulóan a közelmúltban hozott intézkedések nyomán a tartós munkanélküliség
fokozatosan csökkent, de továbbra is magas, a teljes munkanélküliségen belüli
aránya pedig nő, 2013 végére már meghaladta a 61 %-ot. A fiatalok
körében a munkanélküliség 2012 végén, 2013 elején 30 %-on tetőzött.
Emellett a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő
fiatalok aránya 2007 és 2012 között nyolc százalékponttal 18,7 %-ra
nőtt, majd ezt követően 16,1 %-ra apadt, de továbbra is a
legmagasabbak között van az Európai Unióban. Az ifjúsági garancia
célkitűzéseivel összhangban a rászoruló fiatalok mindegyike számára
biztosítani kell valamilyen ellátást egy négy hónapos időszakon keresztül.
A gazdaság egyensúlyának helyreállásával párhuzamosan strukturális
munkaerőhiány jelentkezett, ami miatt az átképzés és a továbbképzés iránti
kereslet új kihívás lett az oktatási és képzési rendszer számára. Mindemellett
az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya alacsonyabb, mint az
uniós átlag (2013-ban 7,3 % volt a 10,7 %-os átlaggal szemben).
(13)
Az alacsony munkaintenzitású háztartásokban
élő emberek aránya Írországban az egyik legmagasabb az Unió tagállamai
közül, ez pedig súlyos szociális kihívásokat generál. Az arány már a válságot
megelőzően is meghaladta az uniós átlagot, majd 14,3 %-ról (2007)
24,2 %-ra ugrott (2011). Az alacsony munkaintenzitás különösen
problematikus jelenség az egyszülős háztartások körében. Ez hozzájárult a
gyermekeket érintő szegénység vagy társadalmi kirekesztődés
növekvő kockázatához Írországban, és súlyosbítja a nők egyenlőtlen
munkaerő-piaci részvételét, amely 2013-ban 67,2 %-on állt, szemben a
férfiak 83,4 %-os mutatójával. Ennek következtében a figyelem a
gyermekgondozó létesítményekhez való hozzáférés és azok megfizethetősége
felé fordult, amely fontos akadályt képez a szülők elhelyezkedése és a
szegénység kockázatának elkerülése szempontjából. A munkaerő-piaci
helyzetet munkanélküliségi csapdák is nehezítik. Az álláskeresési járadék és a
munkanélküliségi ellátások rendszerében nyújtott ellátások merev struktúrája, az
álláskeresési járadékra való jogosultság korátlan időtartama és a
pótlólagos kifizetéseknek (különösen a lakbértámogatásnak és az
egészségbiztosítási kártyának) az újbóli munkavállalással történő
elvesztése azt eredményezik, hogy az alacsony jövedelmi kilátásokkal
rendelkező tartósan munkanélküliek és – családi körülményeiktől
függően – a munkavállalók egyéb csoportjai számára a bérpótlási arány
viszonylag magas.
(14)
A kkv-k hitelezése továbbra is alacsony szinten
van, ami a hitelek iránti lecsökkent kereslet és a kínálati oldali korlátok
együttes hatását tükrözi, mivel a kkv-k továbbra is ki vannak téve a túlzott
eladósodottság és gyenge belföldi kereslet következményeinek, ugyanakkor a
bankoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a könyveikben szereplő
nemteljesítő kkv-hitelek fenntartható módon történő rendezése
érdekében. A Red C legutóbbi felmérése szerint míg 2012 októbere és 2013
márciusa között a kkv-k 40 %-a igényelt banki hitelt, 19 %-uk
kérelmét elutasították. A hitelek felügyeletével foglaló intézményt (Credit
Review Office) 2009 végén hozták létre azzal a céllal, hogy közvetítsen a
hitelezők és azon lehetséges hitelfelvevő kkv-k között kialakult
vitákban, amelyeknek hitelkérelmét elutasították. Jóllehet a Credit Review
Office-szal kapcsolatos eddigi tapasztalatok kedvezőek, a hatása nem
számottevő, ami részben a elutasított kérelmek nyomán beadott panaszok
alacsony számával magyarázható. Beruházásaik finanszírozása tekintetében a
kkv-k jelentős mértékben banki finanszírozásra támaszkodnak, a nem banki
finanszírozási források viszonylag fejletlenek, bár néhány alternatíva, többek
között hitelalapok felállításának feltérképezése jelenleg is zajlik. Ugyanakkor
a gazdasági fellendülés és a belföldi kereslet erősödésével a kínálat
oldali korlátok vélhetően egyre meghatározóbbá válnak, feltéve, hogy nem
sikerül a hitelezés csatornáit megfelelően helyreállítani, ami
elengedhetetlen a növekedési kilátások szempontjából. A kkv-k finanszírozáshoz
jutásának javítása érdekében kifejezetten erre a célra irányuló programokat és
alapokat, például hitelgarancia-programot, mikrovállalkozások hitelezését
segítő programot és három kkv-finanszírozási alapot hoztak létre, de az
ezek kínálta lehetőséggel mindezidáig nem éltek széles körben.
(15)
A banki ágazatra irányulóan a közelmúltban lezárt
pénzügyi támogatási program keretében végrehajtott reformok ellenére továbbra
is számottevő kihívások mutatkoznak. Ezekkel a kihívásokkal a Bizottság
részletesen foglalkozott az Írországgal foglalkozó 2014. évi részletes
vizsgálat keretében. A három legnagyobb hazai bank esetében a nemteljesítő
hitelek aránya közel 27 %-os volt 2013 júniusában. A hitelállomány
közelmúltbeli leépítése ellenére a magánszektor eladósodottsága változatlanul a
legmagasabbak között van az Unióban, ami továbbra is kockázatot jelent a
pénzügyi stabilitásra nézve és terhet jelent a gazdaság számára. A háztartások
és a kkv-k hitelállományának leépítése még nem fejeződött be, ugyanakkor a
bankok és a kkv-k mérlegeinek rendbetétele elengedhetetlen a hitelezési
csatornák helyreállításához. A banki hitelezés továbbra is csökkenőben van
és a bankszektornak továbbra is nehézséget okoz a nyereséges működés
elérése, ami részben a bankok mérlegeiben szereplő indexált kamatozású
jelzáloghitelek (korábban felhalmozott, alacsony hozamú eszközök) magas aránya
magyarázható.
(16)
A szerződések érvényesítésének költsége magas.
E költségek legnagyobb részét (18,8 százalékát) az ügyvédi díjak teszik ki, és
a jogi szolgáltatások magas költsége valamennyi vállalkozás, így a kkv-k
költségstruktúrájára is kihat. Emellett, a többi szakmai szolgáltatással
ellentétben a jogi szolgáltatások költségei a válság kezdete óta sem
csökkentek, ami részben az elégtelen versenynek tudható be. A makrogazdasági
kiigazítási program részeként a hatóságok elkötelezték magukat, hogy reformokat
vezetnek be a jogi szolgáltatások piacán. A jogi szolgáltatások szabályozásáról
szóló törvényt 2011-ben hirdették ki, annak hatályba léptetése azonban még
hátra van. Az ügyeknek a bírósági szakaszt megelőző kezelését
segítő igazságszolgáltatási erőforrások nagyon korlátozott mértékben
állnak rendelkezésre, ami hozzájárulhat a késedelmekhez az
igazságszolgáltatásban és növelheti a költségeket. Mindemellett Írországnak
jelentős nehézségei vannak az igazságügyi rendszer minőségére és
hatékonyságra vonatkozó adatok gyűjtése terén.
(17)
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság
elvégezte Írország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a
stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a
programok Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a
jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. A
Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait az
alábbi 1–7. ajánlás tükrözi.
(18)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Írország stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[8] különösen az alábbi 1. és
2. ajánlás tükrözi.
(19)
A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és
ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a
stabilitási programot. A Tanács 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti
ajánlásait az alábbi 1., 3., 5. és 6. ajánlás tükrözi.
(20)
Az európai szemeszter keretében a Bizottság
elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését
is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Írországnak biztosítania kell ezen
ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is,
AJÁNLJA, hogy Írország 2014-2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           Teljes
körűen hajtsa végre a 2014-es költségvetést és fenntartható módon
biztosítsa a túlzott hiány 2015-re megvalósuló korrekcióját, aminek érdekében a
költségvetési stratégiát támassza alá pótlólagos strukturális intézkedésekkel,
egyúttal hajtsa végre a túlzotthiány-eljárás keretében megfogalmazott tanácsi
ajánlásban meghatározott mértékű strukturális kiigazítást. A túlzott hiány
korrekcióját követően a középtávú költségvetés cél elérése érdekében
hajtson végre évente a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő mértékű,
illetve kedvező gazdasági feltételek esetén vagy amennyiben szükséges,
ennél is nagyobb mértékű strukturális kiigazítást annak érdekében, hogy
teljesüljön az adósságszabály, ezáltal tartósan csökkenő pályára állítva
az államháztartás magas adósságrátáját. Fokozza a költségvetési kiigazítási
stratégia hitelességét, eredményesen valósítsa meg a többéves költségvetési
tervezést és határozzon meg a középtávú fiskális célokat alátámasztó átfogó
költségvetési intézkedéseket. A diszkrecionális intézkedések törvényi
hatályának korlátozása útján erősítse meg az állami kiadások felső
korlátjának kötelező jellegét. A költségvetési konszolidáció támogatása
érdekében mérlegelje a bevételeknek az adóalap kiszélesítése útján történő
megemelését. Fokozza az adórendszer növekedésösztönző és környezetbarát
jellegét.
2.           A költséghatékonyság javítása
érdekében folytassa az egészségügyi ágazatnak „A jövő egészsége” (Future
Health) stratégiai keretben megkezdett reformját. Tegyen további intézkedéseket
a gyógyszerkiadások csökkentése céljából, aminek érdekében végezzen gyakrabban
árkiigazítást a szabadalmi oltalom alatt álló gyógyszerek tekintetében,
erősítse meg a generikus gyógyszerek alkalmazását és javítsa a
gyógyszerfelírás rendszerét. Az egészségügyi szolgáltatók által alkalmazott
rendszerek egységesítése és a forrásigénylések javítása érdekében újítsa meg
nemzeti egészségügyi hatóság pénzügyi irányítási rendszereit. 2015 januárjától
kezdően vezessen be egyéni egészségügyi azonosítókat.
3.           Hajtson végre további
javításokat az aktív munkaerő-piaci intézkedések tekintetében, különös
hangsúlyt helyezve a tartósan munkanélküli személyekre, az alacsony
képzettségű munkavállalókra és – az ifjúsági garancia célkitűzéseivel
összhangban – a fiatalokra. Folytassa a továbbképzési (FET) rendszer, a
foglalkoztatási támogatások és a tanulószerződéses gyakorlati képzések
megkezdett reformját. Biztosítsa a munkahelyi képzési programok nagyobb
kínálatát, javítsa és biztosítsa a továbbképzési programoknak és a
tanulószerződéses gyakorlati képzéseknek a munkaerő-piaci
szükségletekhez való illeszkedését. Növelje az Intreo munkaügyi irodák
által nyújtott szolgáltatások körét és színvonalát. Az Intreo irodák és
az oktatási és képzési tanácsok együttműködésével hozzon létre teljes
lefedettséget biztosító továbbképzési rendszert.
4.           A munkanélküliségi
ellátásoknak és a kiegészítő támogatásoknak a foglalkoztatásba való
visszatérést követő fokozatos elvonásán keresztül kezelje a háztartások
alacsony munkaintenzitásának problémáját és a gyermekszegénység kockázatát.
Különösen az alacsony jövedelmű családoknak a megfizethetőbb és egész
napos ellátást biztosító gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférése
javításán keresztül ösztönözze a nők munkaerő-piaci részvételét.
5.           Dolgozzon ki további
szakpolitikai kezdeményezéseket a kkv-szektor számára, mindenekelőtt kezelje
a banki és a nem banki finanszírozási források elérhetőségének és az
adósság átstrukturálásának problémáját. Folytassa a kkv-k banki és nem banki
finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására irányuló kezdeményezéseket. A
bankszektorban vezessen be a kkv-k hitelezését nyomon követő rendszert.
Ezzel párhuzamosan tegyen intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a
nem banki hitellehetőségeket – ideértve az állami nyugdíjalap és a
mikrofinanszírozási alap (Microfinance Ireland) által társfinanszírozott három
kkv-alap által nyújtott lehetőségeket, továbbá a hitelgarancia-programot
is – jobban kihasználják. Ösztönözze ezen és más nem banki finanszírozási
lehetőségek kkv-k általi igénybevételét. Növelje a hitelek felügyeletével
foglalkozó Credit Review Office ismertségét, továbbá erősítse meg a bankok
és az elutasított hitelkérelemmel rendelkező kkv-k közötti vitákban való
közvetítésre rendelkezésre álló kapacitásait.
6.           Kövesse nyomon a bankok
teljesítményét a jelzáloghitel-hátralékok átstrukturálására vonatkozóan
megállapított célok tükrében. 2014 harmadik és negyedik negyedévére
kitűzött ambiciózus határidővel írja elő, hogy a legnagyobb
jelzálogbankok tegyenek megoldási javaslatokat a több mint 90 napja lejárt
jelzáloghitel-tartozások átstrukturálására, és kössék meg a vonatkozó
megállapodásokat annak érdekében, hogy 2014 végére jórészt rendeződjön a
jelzáloghitel-hátralékok problémája. Ellenőrzéseken és célzott helyszíni
vizsgálatokon keresztül folytassa a hitelek átstrukturálására vonatkozóan
megkötött megállapodások fenntarthatóságának vizsgálatát. A megoldások
tartósságának biztosítása érdekében dolgozzon ki iránymutatásokat. Az
átláthatóság javítása érdekében rendszeresen tegye közzé a banki portfóliókban
lévő hátralékos kkv-hitelekre vonatkozó adatokat. Dolgozzon ki stratégiát
az üzleti ingatlanokkal kapcsolatos kockázatos kitettségek kezelése érdekében.
Hozzon létre központi hitelnyilvántartást.
7.           Csökkentse a jogi eljárások
és szolgáltatások költségét, egyúttal ösztönözze a versenyt, aminek érdekében
mindenekelőtt 2014 végéig a több jogterületet lefedő praxisok
kialakításának engedélyezésére vonatkozó rendelkezésekkel együtt léptesse
hatályba a jogi szolgáltatások szabályozásáról szóló törvényt, továbbá tegyen
lépéseket az ügyvédi zálogjog megszüntetése érdekében. Kövesse nyomon a törvény
hatását, különösen a jogi szolgáltatások költségei tekintetében. Tegyen
végrehajtási intézkedéseket annak érdekében, hogy a jogi szolgáltatások
szabályozó hatósága haladéktalanul működőképessé váljon, és eleget tudjon
tenni a jogszabályi kötelezettségeinek, ideértve a multidiszciplináris ügyvédi
irodákra vonatkozó szabályzatok vagy iránymutatások közzétételét és a panaszok
kezelését is. A bírósági eljárások minőségének és hatékonyságának
fejlesztése érdekében javítsa az adatgyűjtés rendszereit.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               HL L 306., 2011.11.23., 25. o.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 és
P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
szerint.


title: A Bizottság ajánlása ( 2008. május 30.) a következő anyagok kockázatcsökkentési intézkedéseivel kapcsolatban: 2,3-epoxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (EPTAC), 3-klór-2-hidroxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (CHPTAC) és hexaklór-ciklopentadién (az értesítés a C(2008) 2316. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               21.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 162/37

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2008. május 30.)
   a következő anyagok kockázatcsökkentési intézkedéseivel kapcsolatban: 2,3-epoxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (EPTAC), 3-klór-2-hidroxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (CHPTAC) és hexaklór-ciklopentadién
   (az értesítés a C(2008) 2316. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2008/472/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésére,
   tekintettel a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 793/93/EGK rendelet értelmében az alábbi anyagok értékelendő elsőbbségi anyagoknak minősülnek, a 793/93/EGK rendeletben megállapított elsőbbségi anyagok harmadik és negyedik listájáról rendelkező 143/97/EK (2), illetve 2364/2000/EK (3) bizottsági rendelettel összhangban:

                           —

                           2,3-epoxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (EPTAC),

                           —

                           3-klór-2-hidroxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (CHPTAC),

                           —

                           hexaklór-ciklopentadién.

               (2)

               Az említett rendeleteknek megfelelően kijelölt referens tagállamok a létező anyagok embert és környezetet érintő kockázatainak becslésére vonatkozó elvek megállapításáról szóló, 1994. június 28-i 1488/94/EK bizottsági rendelettel (4) összhangban befejezték az említett anyagokkal kapcsolatos, az embert és a környezetet érintő kockázatok értékelését és a 793/93/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően stratégiát javasoltak a kockázatok csökkentésére.

               (3)

               Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (SCHER) konzultációt követően véleményeket bocsátott ki a referensek által elvégzett kockázatértékelésekre vonatkozóan. A véleményeket közzétették a tudományos bizottság weboldalán.

               (4)

               A kockázatértékelés eredményei és a kockázatcsökkentésre irányuló stratégiák további eredményei a vonatkozó bizottsági közleményben (5) találhatók.

               (5)

               Az értékelés alapján egyes anyagokra vonatkozóan indokolt bizonyos kockázatcsökkentő intézkedések ajánlása. A kifejezetten meg nem nevezett anyagok vonatkozásában a Bizottság nem tesz ajánlást ezen ajánlás címzettjei részére.

               (6)

               A munkavállalók számára ajánlott kockázatcsökkentő intézkedéseket a munkavállalók védelmére vonatkozó jogszabályok keretében kell figyelembe venni, amelyek megfelelő keretet nyújtanak az adott anyagok kockázatainak szükséges mértékű korlátozásához.

               (7)

               Az ebben az ajánlásban megfogalmazott kockázatcsökkentő intézkedések összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően felállított bizottság véleményével,

         AJÁNLJA:
   1.   SZAKASZ
   2,3-EPOXI-PROPIL-TRIMETIL-AMMÓNIUM-KLORID(EPTAC)

         (CAS-szám: 3033-77-0; Einecs-szám: 221-221-0)

   A munkavállalókat (1) és a környezetet (2) érintő kockázatot csökkentő intézkedések

               1.

               Az EPTAC-ot a gyártásban használó vagy a keményítő kationizálása során kationizáló szerként alkalmazó munkavállalók legyenek figyelemmel a kifejezetten az adott ágazatra vonatkozó, nemzeti szinten kialakított valamennyi iránymutatásra, amelyet a Bizottság által a (vegyi anyagokról szóló) 98/24/EK tanácsi irányelv (6) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kialakított nem kötelező gyakorlati iránymutatások alapján hoztak létre.

               2.

               Az EPTAC környezetbe történő helyi kibocsátását szükség szerint nemzeti szabályok által ellenőrzik annak biztosítására, hogy ne merüljön fel környezetet érintő kockázat.

         2.   SZAKASZ
   3-KLÓR-2-HIDROXI-PROPIL-TRIMETIL-AMMÓNIUM-KLORID(CHPTAC)

         (CAS-szám: 3327-22-8; Einecs-szám: 222-048-3)

   A munkavállalókat (3) és a környezetet (4) érintő kockázatot csökkentő intézkedések

               3.

               A CHPTAC-ot a keményítő kationizálása során kationizáló szerként alkalmazó munkavállalók legyenek figyelemmel a kifejezetten az adott ágazatra vonatkozó, nemzeti szinten kialakított valamennyi iránymutatásra, amelyet a Bizottság által a 98/24/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerint kialakított nem kötelező gyakorlati iránymutatások alapján hoztak létre.

               4.

               A CHPTAC környezetbe történő helyi kibocsátását szükség szerint nemzeti szabályok által ellenőrzik annak biztosítására, hogy ne merüljön fel környezetet érintő kockázat.

         3.   SZAKASZ
   CÍMZETTEK

               5.

               Ennek az ajánlásnak az anyagokat importáló, előállító, szállító, tároló, készítménnyé összeállító vagy más módon feldolgozó, felhasználó, ártalmatlanító vagy visszanyerő valamennyi ágazat és a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. május 30-án.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 25., 1997.1.28., 13. o.

      (3)  HL L 273., 2000.10.26., 5. o.

      (4)  HL L 161., 1994.6.29., 3. o.

      (5)  HL C 157., 2008.6.21., 10. o.

      (6)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o. A 2007/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 165., 2007.6.27., 21. o.) módosított irányelv.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása ( 2013. december 17. ) az Európai Unió Tanácsának a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóiról (EKB/2013/51)

text:
               24.12.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 378/15

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2013. december 17.)
   az Európai Unió Tanácsának a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2013/51)
   2013/C 378/04
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank („EKB”) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt, és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Banque centrale du Luxembourg jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2013. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2014. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Banque centrale du Luxembourg a DELOITTE AUDIT SARL-t választotta külső könyvvizsgálójaként a 2014-2018. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy 2014-2018. pénzügyi évekre a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóiként a DELOITTE AUDIT SARL-t jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. december 17-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0141

Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programjáról  /* SEC/2005/0141 végleges */

	Brüsszel, 2.2.2005SEC(2005) 141 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a kívülálló tagállamok - vagyis a közös valutát be nem vezető tagállamok - 1999. március 1-ig kötelesek konvergencia-programot benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban, a Tanácsnak minden egyes konvergencia-programot meg kell vizsgálnia a Bizottság, valamint a Szerződés 114. cikkében létrehozott bizottság (Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) értékelései alapján. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A tagállamok a rendeletnek megfelelően évente benyújtják naprakésszé tett konvergencia-programjukat, amelyet a Tanács ugyanezen eljárások szerint megvizsgálhat.Dánia első, az 1998-2005-es időszakra vonatkozó konvergencia-programját 1998. október 30-án nyújtották be, melyet a Tanács 1998. december 1-én értékelt. Naprakésszé tett változatokat nyújtottak be mindegyik ezt követő évben. Dánia legutóbbi naprakésszé tett konvergencia-programját 2004. november 29-én nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai elvégezték e naprakésszé tett változat technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, valamint tekintettel a magatartási kódexre[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertanra, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásaira, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett, a Tanács által megerősített bizottsági közleményre[3]. Az értékelés eredménye a következő:-  Dánia konvergencia-programjának 2004-es naprakésszé tételét a kormány 2004. november 29-én fogadta el, és ugyanazon a napon benyújtotta az Bizottságnak. A naprakésszé tett változatot tájékoztatásra elküldték a dán parlamentnek. A 2010-ig terjedő időszakra vonatkozó jelenlegi naprakésszé tett változat az 1998. októberében benyújtott konvergencia-program hatodik naprakésszé tett változata. A naprakésszé tett program teljesen megfelel a „stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex”[4] adat követelményeinek.-  A naprakésszé tett változatban 2004-re 2,2%-os, és 2005-re 2,5%-os GDP növekedést prognosztizálnak, annak köszönhetően, hogy a 2003-as év lassulását követően feléledt a belső kereslet, különösen a magánfogyasztás. 2006-ra határozottan alacsonyabbra irányozzák elő a GDP növekedést. A munkaerőpiac eddig csak kevéssé javult, de az elkövetkező években várhatóan fellendül. Általánosságban elmondható, hogy a jelenleg hozzáférhető információ alapján a naprakésszé tett változat alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv viszonylag óvatosnak tűnik, és alapjait tekintve összhangban van a Bizottság szolgálatainak értékelésével, beleértve a 2004. őszére vonatkozó előrejelzéseket. A 2006-ra és az azt követő évekre azonban a feltételezett növekedési előrejelzés óvatosnak mondható és kissé alacsonyabb, mint a Bizottság szolgálatainak becslései a középtávú potenciális növekedést illetően.-  Az infláció mértéke a 2003-as év vége felé a csökkenő import és energiaáraknak köszönhetően lelassult, és 2004-ben is többnyire visszafogott volt. Az év végére az infláció valamelyest nőtt, miután több tételnél a jövedéki adó csökkenése 2003. utolsó negyedében azt eredményezte, hogy az évenkénti összehasonlításból kiesett, és az energia-árak nőttek, így 2004-ben az átlagos infláció 1,2% volt. Feszültség teremtő, negatív hatások nem befolyásolták a krone árfolyamát. A krone árfolyamának a középparitás körüli ingadozásai sokkal szűkebbek, mint a hivatalos sáv, és az euró-övezettel szembeni rövid-távú kamatláb-különbözet továbbra is alacsony. Ez erős bizalmat tükröz Dánia makrogazdasági politikai keretrendszere iránt, és ez továbbra is alacsony, hosszú-lejáratú kötvényhozamokat biztosít. Az elmúlt évben a dán kötvényhozamok a főbb kötvény-piacok alakulásával párhuzamosan alakultak.-  A középtávú költségvetési keretrendszer része az államháztartási többlet célsávja, mely 2010-ig a GDP 1,5% – 2,5% részét teszi ki, valamint 2005-től kezdve az éves reál közfogyasztási növekedésének 0,5%-os határa. A kiadások korlátozását úgy nevezett adó-befagyasztással erősítik meg. Mind a központi kormányzat alszektora, mind a nyugdíj-alapok várhatóan stabil többletet mutatnak a program-időszak alatt. A törvény előírásainak megfelelően a helyi önkormányzatok várhatóan egyensúlyban tartják a költségvetésüket. A naprakésszé tett program 2004-ben 1,2%-os, 2005-ben 2,0%-os, és 2006-ban 1,6%-os GDP többletet irányoz elő. A többlet 2010-re eléri a GDP 2,0%-át. A tervezési időszak egészét tekintve mind a kiadási, mind a bevételi ráták fokozatosan csökkenő tendenciát mutatnak. A ciklus közös módszerrel becsült hatásához hozzáigazítva a ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg az egész előirányzási időszakra vonatkozóan megnyugtató többletet mutat. Az előrejelzett államháztartási többlet-célkitűzések közel állnak a 2003-as naprakésszé tett változathoz. Rövid-távon a különbségek a GDP-növekedéssel kapcsolatos feltételezések átgondolásának köszönhetőek, valamint a közelmúltban hozott politikai intézkedéseknek, többek között a 2004. márciusi költségvetési csomagnak, mely megnövelte a 2003-ban elfogadott adóreform kiadásait. 2007-től az előirányozott többlet kissé alacsonyabb, mint az előző naprakésszé tett változatban. Ez azoknak az átdolgozott demográfiai előrejelzéseknek tulajdonítható, amelyek hozzájárultak a hosszú-távú költségvetési követelmények csökkentéséhez. Általánosságban a jelenlegi naprakésszé tett változat messzemenően igazolja a korábbi naprakésszé tett változat stratégiáját egy hasonló makrogazdasági forgatókönyv tekintetében.-  A költségvetési előrejelzések kockázatai viszonylag kiegyensúlyozottak, bár bizonyos mértékben a program első éveire tervezettnél jobb eredmény felé mutatnak. Dánia immár több éve tekintélyes államháztartási költségvetéstöbbletet könyvelhet el. Ez 2003-ra is igaz, amikor a többlet a GDP 1,0%-át tette ki, annak ellenére, hogy a GDP növekedés csupán 0,5% volt. 2006-ban egy, az irányzathoz közelebb álló, a vártnál magasabb GDP növekedés valószínűleg a program forgatókönyvéhez viszonyítva megerősíti abban az évben az államháztartást. Ezen túlmenően, a naprakésszé tett változatban feltételezettnél magasabb olajárak javíthatnák az államháztartást, mivel Dánia nettó olajexportőr. Az elkövetkezendő években a GDP növekedés túlnyomóan a hazai keresleten alapuló összetételének tartós bevételt kell biztosítania, és ezáltal az államháztartás kedvező fejlődését segítheti elő. Középtávon az előrejelzéseket negatívan befolyásoló tényezők között lehet a közkiadások célzott növekedés fölé emelkedésének megfékezése, különösen helyi önkormányzati szinten, illetve a középtávú célok közül meghiúsulhat a magasabb foglalkoztatottság. A kockázatértékelést figyelembe véve, a programokban lévő költségvetési álláspont elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktum által a program egész idejére megkövetelt középtávú, „az egyensúly-közeli vagy többletet tartalmazó” fenntartásához. Elegendő biztonsági tartalékot biztosít ahhoz, hogy a költségvetési hiány normális makrogazdasági ingadozások esetén se haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.-  2003-ban a bruttó adóssági ráta a GDP 44,7%-át tette ki, és a naprakésszé tett változatban 2010-re várhatóan a GDP 28¾ %-át éri el. Az adóssági ráta csökkenését elsősorban a pozitív elsődleges egyenleg és a nominális GDP növekedés eredményezte.-  A 2004-es naprakésszé tett változat felülvizsgálja a kormány - növekvő munkanélküliségre és az erősödő versenyre összpontosító - strukturális reform-programját. A közelmúltban számos intézkedést hoztak. A közelmúltban bevezetett adóreform, melyet teljes egészében 2004-ben hajtottak végre, a magas adózás munkaerő-piacra gyakorolt negatív hatásait, többek között a heti ledolgozott munkaórákat hivatott enyhíteni. A felső adózási határráta azonban még a reformot követően is az Európai Unión belül a legmagasabbak közé tartozik, és továbbra is a teljes munkaidőben dolgozók aránylag nagy hányadára érvényes. Az adóreform részeként bevezetett munkajövedelem utáni adókedvezmény célja a munkaerő-piacon maradás ösztönzése, elsősorban az alacsony keresetűek körében. A középtávú költségvetési előrejelzések jövőbeni, a dán hatóságok által szükségesnek vélt, de egyelőre meg nem határozott reformok révén növekedést feltételeznek a foglalkoztatottság terén. Miután közepéhez közeledik a program 2010-es idő-kerete, ezért e tekintetben vegyes a kép.-  Úgy tűnik, Dánia kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben előrejelzett jelentős költségvetési költségek ellenére. A programban körvonalazott költségvetési stratégia, mely a folyamatos költségvetési többleteken keresztül főleg további adósság-összevonáson alapul, idővel fenntartható pozícióhoz vezet. Nagy kihívásnak bizonyulhat azonban a kiadások folyamatosan szigorú ellenőrzése, és a foglalkoztatottság jelentős emelkedése, melyekre a stratégia támaszkodik.-  Összességében elmondható, hogy a naprakésszé tett változatban kifejtett gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, az adott országra jellemző gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén.Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Dánia naprakésszé tett konvergencia-programjára vonatkozó tanácsi véleményről szóló mellékelt ajánlást, és azt továbbítja a Tanácsnak.AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia 2004 és 2010 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:1.  [február 15-én] 2005 a Tanács megvizsgálta Dánia 2004-2010 időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergencia-programját. A program teljes mértékben megfelel „a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek.2.  A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv valós GDP növekedést tervez, mely a 2004-es 2,2%-ról 2005-re 2,5%-ra nő, és 2006-2010 között átlagosan 1,7%-ot ér el. A jelenleg rendelkezésre álló információ ismeretében a forgatókönyv viszonylag óvatosnak tűnő növekedési feltételezéseket tükröz. A program inflációval kapcsolatos tervei reálisnak tűnnek.3.  A középtávú költségvetési keretrendszer része az államháztartási többlet célsávja, mely 2010-ig a GDP 1,5% – 2,5% részét teszi ki, valamint 2005-től kezdve az éves reál közfogyasztási növekedésének 0,5%-os határa. A kiadások korlátozását úgy nevezett adó-befagyasztással erősítik meg. Mind a központi kormányzat alszektora, mind a nyugdíj-alapok várhatóan stabil többletet mutatnak a program-időszak alatt. A törvény előírásainak megfelelően a helyi önkormányzatok várhatóan egyensúlyban tartják a költségvetésüket. A naprakésszé tett program 2004-ben 1,2%-os, 2005-ben 2,0%-os, és 2006-ban 1,6%-os GDP többletet irányoz elő. A többlet 2010-re eléri a GDP 2%-át. A tervezési időszak egészét tekintve mind a kiadási, mind a bevételi ráták fokozatosan csökkenő tendenciát mutatnak. A ciklus közös módszerrel becsült hatásához hozzáigazítva, a ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg az egész előirányzási időszakra vonatkozóan megnyugtató többletet mutat. A tervezett államháztartási többlet-előirányzatok közel állnak a 2003-as naprakésszé tett változathoz. Rövid-távon a különbségek a GDP-növekedéssel kapcsolatos feltételezések átgondolásának köszönhetőek, valamint a közelmúltban hozott politikai intézkedéseknek, többek között a 2004. márciusi költségvetési csomagnak, mely előrehozta a 2003-ban elfogadott adóreform kiadásait. 2007-től az előirányozott többlet kissé alacsonyabb, mint az előző naprakésszé tett változatban. Ez azoknak az átdolgozott demográfiai előrejelzéseknek tulajdonítható, amelyek hozzájárultak a hosszú-távú költségvetési követelmények csökkentéséhez. Általánosságban a jelenlegi naprakésszé tett változat messzemenően igazolja a korábbi naprakésszé tett változat stratégiáját egy hasonló makrogazdasági forgatókönyv tekintetében.4.  A költségvetési előrejelzések kockázatai viszonylag kiegyensúlyozottak, bár bizonyos mértékben a program első éveire tervezettnél jobb eredmény felé mutatnak. Dánia immár több éve tekintélyes államháztartási költségvetéstöbbletet könyvelhetett el. Ez 2003-ra is igaz, amikor a többlet a GDP 1,0%-át tette ki, annak ellenére, hogy a GDP növekedés csupán 0,5% volt. 2006-ban egy, az irányzathoz közelebb álló, a vártnál magasabb GDP növekedés, a program forgatókönyvéhez viszonyítva valószínűleg megerősíti abban az évben az államháztartást. Ezen túlmenően, a naprakésszé tett változatban feltételezettnél magasabb olajárak javíthatnák az államháztartást, mivel Dánia nettó olajexportőr. Az elkövetkezendő években a GDP növekedés túlnyomóan hazai keresleten alapuló összetételének tartós bevételt kell biztosítania, és ezáltal az államháztartás kedvező fejlődését segítheti elő. Középtávon az előrejelzéseket negatívan befolyásoló tényezők között lehet a közkiadások célzott növekedés fölé emelkedésének megfékezése, különösen helyi önkormányzati szinten, illetve a középtávú célok közül meghiúsulhat a magasabb foglalkoztatottság.5.  A kockázatértékelést figyelembe véve, a programokban lévő költségvetési álláspont elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktum által a program egész idejére megkövetelt középtávú, „az egyensúly-közeli vagy többletet tartalmazó” költségvetési pozíció fenntartásához. Elegendő biztonsági tartalékot biztosít ahhoz, hogy a költségvetési hiány normális makrogazdasági ingadozások esetén se haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.6.  2003-ban a bruttó adóssági ráta a GDP 44,7%-át tette ki, és a naprakésszé tett változatban 2010-re várhatóan a GDP 28,75 %-át éri el. Az adóssági ráta csökkenését elsősorban a pozitív elsődleges egyenleg és a nominális GDP növekedés eredményezte.7.  Úgy tűnik, Dánia kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési költségek ellenére. A programban körvonalazott költségvetési stratégia, mely a folyamatos költségvetési többleteken keresztül főleg további adósság-összevonáson alapul, idővel fenntartható pozícióhoz vezet. Nagy kihívásnak bizonyulhat azonban a kiadások folyamatosan szigorú ellenőrzése, és a foglalkoztatottság jelentős emelkedése, melyekre a stratégia támaszkodik.8.  Összességében elmondható, hogy a naprakésszé tett változatban vázolt gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, az adott országra jellemző gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén.A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Reál GDP (%-os változás) | CP 2004. nov. | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |COM 2004. október | 2.3 | 2.4 | 2.0 | nincs adat | nincs adat |CP 2003. nov. | 2.3 | 2.2 | 1.9 | 1.7 | 1.7 |HICP infláció (%) | CP 2004. nov. | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | 1.6 |COM 2004. október | 1.1 | 1.9 | 1.6 | nincs adat | nincs adat |CP 2003. nov. | 1.8 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 1.7 |Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. nov. | 1.2 | 2.0 | 1.6 | 1.7 | 2.0 |COM 2004. október2 | 2.0 | 2.6 | 2.8 | nincs adat | nincs adat |CP 2003. nov. | 1.3 | 1.8 | 1.9 | 2.1 | 2.1 |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. nov.3 | 4.3 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | 4.4 |COM 2004. október | 4.4 | 4.9 | 4.9 | nincs adat | nincs adat |CP 2003. nov. | 2.3 | 2.7 | 2.6 | 2.3 | 2.3 |Ciklikusan igazított egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. nov.1 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.3 |COM 2004. október | 2.6 | 2.9 | 3.0 | nincs adat | nincs adat |CP 2003. nov.1 | 1.1 | 1.5 | 1.7 | 1.9 | 2.1 |Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | CP 2004. nov. | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 28.8 |COM 2004. október | 41.5 | 37.5 | 34.2 | nincs adat | nincs adat |CP 2003. nov. | 41.2 | 38.7 | 36.4 | 27.5 | 27.5 |Megjegyzések: 1 A Bizottság szolgálatainak számításai a programban lévő információk alapján 2 A 2004. szeptemberi EDP-értesítésben (EDP: túlzott hiány eljárás) Dánia az államháztartási egyenlegre és a bruttó államadósságra jelölt meg adatokat, melyekben az ATP-alapot a kormányzati szektoron kívülre helyezték, és ez az államháztartási többletet a GDP körülbelül 1 százalékpontjával csökkentette. Ezen az alapon, a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzése szintén kizárta az ATP-többletet. Ebben az értékelésben a Bizottság szolgálatainak adatait az államháztartási egyenlegről és a bruttó adósságról újrakalkulálták, hogy tartalmazza az ATP-alapot, ahogyan a program naprakésszé tett változatában is szerepel. Ezért a Bizottság szolgálatainak adatai az általános költségvetési egyenlegről és az államadósságról nem egyeznek meg az őszi előrejelzésben szereplő adatokkal. 3.A naprakésszé tett program a nettó kamat-kiadások nélküli elsődleges egyenleget mutatja, és nem a bruttó kamat-kiadások nélküli egyenleget, ahogy az egyébként megszokott. Ez a táblázat a bruttó kamat-kiadások nélküli elsődleges egyenleget mutatja. Forrás: Naprakésszé tett konvergencia- program, 2003. november és 2004. november (CP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM lásd 2. megjegyzést fent); a Bizottság szolgálatainak számításai. |[1] HL L 209, 1997.8.2. A szövegben említett minden dokumentum a következő weboldalon található: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság módosított véleménye a stabilitás tartalmát és formáját, valamint a konvergencia-programokat illetően, melyet a 2001.7.10-i ECOFIN-Tanács megerősített.[3] COM(2002) 668, 2002. 11. 27.[4] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az ECOFIN Tanács által 2001.7.10-én elfogadott, a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, EFC/ECFIN/404/01-számú, 2001.6.27-én keltezett felülvizsgált véleménye.[5] HL L 209, 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.