               2021.3.26.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 108/141

      P8_TA(2019)0330
      Az Európai Békekeret létrehozásáról szóló határozat
      Az Európai Parlament 2019. március 28-i ajánlása a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Bizottság támogatásával a Tanácshoz intézett, az Európai Békekeret létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatáról (2018/2237(INI))
      (2021/C 108/14)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

                  —

                  tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen a békés és befogadó társadalmaknak a fenntartható fejlődés érdekében történő előmozdítására irányuló 1., 16. és 17. célra (1),

                  —

                  tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (a továbbiakban: AKCS-államok), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra,

                  —

                  tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/322 tanácsi rendeletre (2),

                  —

                  tekintettel a Tanács (KKBP) 2015/528 határozatára (2015. március 27.) az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról és a 2011/871/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (3),

                  —

                  tekintettel a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

                  —

                  tekintettel a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 230/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2306 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3a. cikke szerinti támogatási intézkedések finanszírozási forrásairól szóló, az (EU) 2017/2306 rendelethez csatolt intézményközi nyilatkozatra (6),

                  —

                  tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendeletre (7),

                  —

                  tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (8), valamint a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendeletre (9),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (10),

                  —

                  tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Bizottság támogatásával az Európai Békekeret létrehozásáról szóló, a Tanácshoz intézett, 2018. június 13-i tanácsi határozatra irányuló javaslatára (HR(2018)94),

                  —

                  tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i, 2016. december 15-i, 2017. március 9-i, 2017. június 22-i, 2017. november 20-i, 2017. december 14-i és 2018. június 28-i következtetéseire,

                  —

                  tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án bemutatott, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra,

                  —

                  tekintettel a Tanács „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2017. november 13-i, 2018. június 25-i és 2018. november 19-i következtetéseire,

                  —

                  tekintettel a „Vitaanyag az európai védelem jövőjéről” című, 2017. június 7-i bizottsági közleményre (COM(2017)0315),

                  —

                  tekintettel a Bizottság és az EKSZ „A biztonsági ágazat reformját támogató uniós szintű stratégiai keret elemei” című, 2016. július 5-i közös közleményére,

                  —

                  tekintettel az Európai Számvevőszék 2018. szeptember 18-i, 20/2018. számú, „Az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetnek nyújtott uniós támogatásról: újra kell gondolni a hangsúlyokat” című különjelentésére,

                  —

                  tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika finanszírozásáról szóló, 2015. május 21-i állásfoglalására (11),

                  —

                  tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (12),

                  —

                  tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (KBVP) szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i (13) és 2018. december 12-i (14) állásfoglalására,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0157/2019),

                  A.

                  mivel az Unió globális szereplőként kíván fellépni a béke érdekében, törekedve a nemzetközi béke és biztonság fenntartására, valamint a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartására;

                  B.

                  mivel az utóbbi években jelentősen megromlott stratégiai környezetben az Uniónak egyre nagyobb a felelőssége saját biztonságának megóvásában;

                  C.

                  mivel az Uniót körülvevő, kihívásokkal teli biztonsági környezet miatt – amely mögött ott áll a stratégiai önállóság törekvése, amelyet 2016 júniusában a 28 tagállam állam- és kormányfői az Európai Unió globális stratégiájában elismertek – olyan eszközökre van szükség, amelyek fokozzák az Unió képességét a béke megőrzésére, a konfliktusok megelőzésére, a békés, igazságos és inkluzív társadalmak előmozdítására és a nemzetközi biztonság megerősítésére; mivel elismert tény, hogy a tartós fejlődés előfeltételei a biztonságban és békében élő társadalmak;

                  D.

                  mivel az Európai Békekeret (a továbbiakban: a békekeret) célja nem az Európai Unió külső tevékenységének militarizálása, hanem szinergiák és hatékonyságnövelés elérése azáltal, hogy egy csomagként kezeli a külső tevékenységek ma is létező operatív finanszírozását és azokat a helyzeteket, amelyekben az uniós költségvetési finanszírozás nem lehetséges;

                  E.

                  mivel a Szerződés előírja az EU és intézményei számára, hogy közös kül- és biztonságpolitikát (KKBP) valósítsanak meg, beleértve a 42. cikk rendelkezéseivel összhangban egy közös védelmi politika fokozatos kialakítását, amely közös védelemhez vezethet, megerősítve ezáltal Európa identitását és függetlenségét Európa és a világ békéjének, biztonságának és fejlődésének előmozdítása érdekében; mivel a javasolt békekeret ebbe az irányba tett előrelépésként üdvözlendő, és az alelnököt/főképviselőt ösztönözni kell továbbfejlesztésének és végrehajtásának folytatására;

                  F.

                  mivel a világon az Unió nyújtja a legtöbb fejlesztési és humanitárius támogatást, erősítve a biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolatot a tartós béke elérésére törekedve;

                  G.

                  mivel ösztönözni kell az uniós források és eszközök további felhasználását az együttműködés javítása, a képességek fejlesztése és a missziók jövőbeni elindítása, valamint a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése, kezelése és megoldása, valamint a nemzetközi biztonságot érintő fenyegetések kezelése céljából; mivel az Európai Békekeretnek különösen finanszíroznia kell az Unió katonai misszióit, erősítenie kell harmadik országok, valamint regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi kapacitásait, és hozzá kell járulnia a regionális vagy nemzetközi szervezetek vagy harmadik országok által vezetett béketámogató műveletek finanszírozásához;

                  H.

                  mivel az EU-nak a múltban kihívást jelentett a védelmi vonatkozású műveletek finanszírozása; mivel a Parlament többször is hangsúlyozta a rugalmasabb, hatékonyabb, valamint szolidaritást és eltökéltséget kifejező finanszírozás szükségességét; mivel további eszközökre van szükség annak biztosításához, hogy az EU betölthesse globális szerepét a biztonság területén; mivel minden ilyen eszközt megfelelő parlamenti ellenőrzésnek kell alávetni és uniós jogszabályban kell szabályozni;

                  I.

                  mivel a nők békefolyamatokban való részvétele továbbra is a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrend egyik legkevésbé teljesült eleme, annak ellenére, hogy a biztonsági és humanitárius válságok elsődleges áldozatai a nők, emellett ha a nők tényleges szerepet kapnak a békefolyamatokban, 35 %-kal nagyobb a valószínűsége annak, hogy legalább 15 évig tartó megállapodás jön létre;

                  J.

                  mivel az EU belső és külső biztonsága egyre inkább egybemosódik; mivel az EU jelentős lépéseket tett annak érdekében, hogy fokozza a tagállamai közötti együttműködést a védelem területén; mivel az EU mindig is „puha hatalomként” lépett fel, és továbbra is így fog tenni; mivel azonban az aggályokat felvető, folyamatosan változó helyzet megköveteli, hogy az EU ne csak „polgári hatalom” maradjon, hanem fejlessze és erősítse meg katonai kapacitását, amely alkalmazásának összhangban kell állnia és koherensnek kell lennie az EU valamennyi egyéb külső tevékenységével; mivel a harmadik országok fejlődése biztonság és béke nélkül nem lehetséges; mivel a hadsereg ebben kulcsfontosságú szerepet tölt be, különösen azokban az országokban, ahol a polgári hatóságok a biztonsági helyzet miatt nem képesek ellátni feladataikat; mivel a békekeret egyértelmű lehetőséget nyújt arra, hogy az EU erősebb szerepvállalását eredményezze a partnerországokban, és növelje az EU külső tevékenységének hatékonyságát, lehetővé téve, hogy az EU a jövőben a stabilitás és a biztonság releváns megteremtőjévé váljon;

                  K.

                  mivel az EU külső tevékenységét nem lehet a „migrációkezelés” eszközeként használni, és a harmadik országokkal való együttműködésre irányuló törekvéseknek minden esetben együtt kell járniuk az adott országokon belüli emberi jogi helyzet javításával;

                  L.

                  mivel a nonproliferáció és a leszerelés jelentős hatást fog gyakorolni a konfliktusok gerjesztésének csökkentése tekintetében, és hozzá fog járulni a stabilitás erősödéséhez, összhangban a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésből eredő kötelezettségekkel, valamint a Parlament kapcsolódó – a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló – állásfoglalásával (15); mivel egy tömegpusztító fegyverek nélküli világ biztonságosabb; mivel az EU vezető szerepet tölt be a nukleáris fegyverek betiltásában, és fokoznia kell szerepét ebben a vonatkozásban;

                  M.

                  mivel a Szerződések nem írnak elő semmilyen uniós külső katonai fellépést a KBVP keretein kívül; mivel egy valamennyi uniós tagállamra kiterjedő, ténylegesen közös kül- és biztonságpolitika növeli az Európai Unió külpolitikai mozgásterét; mivel a KBVP keretében a lehetséges egyetlen külső katonai fellépés az Unión kívüli békefenntartó, konfliktusmegelőző és a nemzetközi biztonságot erősítő missziók formáját ölti, az ENSZ Alapokmányának az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdésében említett elveivel összhangban;

                  N.

                  mivel a partnerek katonai béketámogató műveleteinek támogatását eddig az uniós költségvetésen kívül nyújtották az Afrikai Békekereten (APF) keresztül, amelyet az Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében hoztak létre és finanszíroznak; mivel az Afrikai Békekeret jelenleg az Afrikai Unió (AU) vagy az afrikai regionális szervezetek által irányított műveletekre korlátozódik;

                  O.

                  mivel az Európai Békekeret várhatóan lehetővé teszi az Unió számára, hogy közvetlenül hozzájáruljon a harmadik államok által vezetett béketámogató műveletek finanszírozásához, valamint az érintett nemzetközi szervezetekhez, globális alapon, nem pedig Afrikára vagy az AU-ra korlátozva;

                  P.

                  mivel a javasolt békekeret az Athéné mechanizmus és az Afrikai Békekeret helyébe lép; mivel ki fogja egészíteni a biztonsági és fejlesztési célú kapacitásépítést célzó kezdeményezést az olyan uniós védelmi tevékenységek költségeinek finanszírozásával, mint az AU békefenntartó missziói, a saját katonai KBVP-műveletek közös költségei, valamint a partnerek katonai kapacitásépítési költségei, amelyek az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem szerepelhetnek az EU költségvetésében;

                  Q.

                  mivel a békekeret keretében végrehajtott műveleteknek meg kell felelniük az Alapjogi Chartában rögzített elveknek és értékeknek, valamint tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogok nemzetközi jogát; mivel az emberek biztonsága, egészsége és védelme, a szabadság, a magánélet, a sérthetetlenség és a méltóság szempontjából etikailag elfogadhatónak nem minősülő műveleteket alaposan értékelni kell és felül kell vizsgálni;

                  R.

                  mivel a közös költségek tényleges aránya továbbra is nagyon alacsony (becslések szerint az összes költség hozzávetőlegesen 5–10 %-a), továbbá a katonai műveletek során a „költségeket ott kell viselni, ahol felmerülnek” elv miatt nemzeti szinten viselt költségek és felelősségek nagy aránya ellentmond a szolidaritás és a tehermegosztás elvének, és még inkább visszatartja a tagállamokat a KBVP-műveletekben való aktív részvételtől;

                  S.

                  mivel az Európai Békekeret javasolt átlagos éves kerete 1 500 000 000 EUR, míg az Athéné mechanizmus és az Afrikai Békekeret együttes kiadásai évi 250 000 000 és 500 000 000 EUR között ingadoznak; mivel a további évi 1 000 000 000 EUR lehetséges célját a javaslat nem határozza meg, illetve nem garantálja megfelelően;

                  T.

                  mivel a tagállamok által a GNI-elosztási kulcs alapján éves hozzájárulások útján finanszírozott, költségvetésen kívüli mechanizmusként az Európai Békekeret várhatóan lehetővé teszi az EU számára, hogy a katonai missziók és műveletek közös költségeinek nagyobb részét (35–45 %-át) finanszírozza, ahogy az az Athéné mechanizmus esetében is történik; mivel az Európai Békekeret várhatóan azt is biztosítja, hogy az uniós finanszírozás állandó jelleggel rendelkezésre álljon, biztosítva a megfelelő programozást a válságokra való felkészültséghez, valamint megkönnyítve a gyors bevetést és javítva a rugalmasságot gyors reagálás esetén; mivel a KBVP-missziók és -műveletek közös finanszírozására szolgáló Athéné mechanizmus ambiciózus bevonása és bővítése a Parlament régóta fennálló kérése; mivel azonban a javasolt tanácsi határozat nem rendelkezik ugyanolyan kötelező erővel, mint az Afrikai Békekeret belső megállapodása, ami azt jelenti, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem finanszírozzák az Európai Békekeret tevékenységeit;

                  U.

                  mivel a közös költségek növelése révén a javasolt eszköz növelni fogja a tagállamok közötti szolidaritást és tehermegosztást, és arra ösztönzi a tagállamokat, különösen a pénzügyi vagy működési forrásokkal nem rendelkező tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a KBVP-műveletekhez;

                  V.

                  mivel a Tanács 2018. november 19-i következtetéseiben fenntartással támogatta a békekeretre irányuló javaslatot; mivel ugyanakkor dolgozni kell egy olyan ambiciózus javaslat elfogadásán, amely magában foglal valamennyi javasolt elemet, beleértve az Athéné mechanizmust;

                  W.

                  mivel a békekeret alá tartozó valamennyi katonai feladat, például – az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében felsoroltaknak megfelelően és az emberi jogok teljes körű betartása mellett – a közös leszerelési műveletek, a humanitárius és mentési feladatok, a katonai tanácsadói és segítségnyújtási feladatok, a konfliktusmegelőzési és békefenntartó feladatok, a harcoló erők válságkezelésben kifejtett feladatai – beleértve a béketeremtést és a konfliktus utáni stabilizációt is –, a terrorizmus elleni küzdelem, beleértve a harmadik országok támogatását a területükön a terrorizmus ellen folytatott küzdelemben, a KBVP hatáskörébe tartoznak; mivel az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésében foglalt kivétel csak az e katonai missziókból eredő működési kiadásokra vonatkozik; mivel a KBVP-ből eredő minden egyéb működési kiadást – beleértve az EUSZ 42. cikkében említett bármely egyéb fellépésből eredő kiadásokat is – az uniós költségvetésre kell terhelni; mivel az Európai Békekeret igazgatási kiadásai az uniós költségvetést terhelik;

                  X.

                  mivel az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében a KKBP hatálya alá tartozó összes működési kiadás az Unió költségvetését terheli, kivéve a katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekből eredő kiadásokat; mivel a határozatra irányuló javaslat 2. cikkének a) és d) pontja kimondja, hogy az Európai Békekeretnek „katonai vagy védelmi vonatkozású műveleteket”, valamint „egyéb, katonai vagy védelmi vonatkozású uniós operatív intézkedéseket” kell finanszíroznia;

                  Y.

                  mivel az EUSZ 21. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében az Unió közös politikákat és tevékenységeket határoz meg és hajt végre, és a nemzetközi kapcsolatok minden területén magas szintű együttműködés kialakításán munkálkodik annak érdekében, hogy elősegítse a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, elsődlegesen a szegénység felszámolása céljából;

                  Z.

                  mivel az EUMSZ 208. cikke (1) bekezdésének második albekezdése kimondja, hogy: „Az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul.”; mivel ugyanezen bekezdés értelmében „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”; mivel a második mondat a Szerződés rendelkezése, így – mint „fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia” – az EU számára alapvető kötelezettség;

                  AA.

                  mivel az Unión kívüli katonai és polgári missziókat egymástól külön kell választani annak biztosítása érdekében, hogy a polgári missziókat kizárólag az uniós költségvetésből finanszírozzák;

                  AB.

                  mivel az EU-nak a kirendelt nemzeti szakértőkéhez hasonló jogállást kell biztosítania a KBVP-missziók személyzetének azáltal, hogy biztosítja számukra az uniós személyzeti szabályzat szerinti egységes jogállást és a lehető legjobb védelmet; mivel az ebből a státuszból fakadó juttatást és az összes utazási, ellátási és egészségügyi kiadást igazgatási kiadásként az uniós költségvetésre kell terhelni;

                  AC.

                  mivel az Európai Számvevőszék különjelentést tett közzé az Afrikai Békekereten keresztül finanszírozott Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetről, amelynek javasolják az Európai Békekeretbe történő felvételét és ottani kibővítését; mivel a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy ez a támogatás nem volt megfelelő, és csak korlátozott hatást gyakorolt; mivel a Számvevőszék ajánlásait megfelelően figyelembe kell venni, tekintettel az új békekeret nagyra törő, megnövelt finanszírozására;

                  AD.

                  mivel a javaslatot nem kísérte pénzügyi hatásvizsgálat az igazgatási kiadásokra vonatkozóan; mivel az Európai Békekeret igazgatási kiadásai jelentős hatást gyakorolnak az uniós költségvetésre; mivel a felváltandó eszközökön jelenleg dolgozó személyzeten kívül semmilyen további alkalmazottat nem szabad az Európai Békekeretre alkalmazni vagy arra kirendelni; mivel a jelenlegi különálló eszközök egyetlen igazgatási struktúrában történő összevonásából adódó szinergiáknak meg kell könnyíteniük az Európai Békekeret nagyobb földrajzi hatályának kezelését; mivel további személyzetet csak akkor lehet felvenni, ha az adott misszióra vagy intézkedésre vonatkozó bevételt valamennyi részt vevő tagállamból ténylegesen begyűjtötték; mivel a bevételek időbeli korlátozottsága szükségessé teszi az eszköz által felvett személyzet szerződéseinek, illetve a valamely konkrét misszió vagy intézkedés vonatkozásában az eszközhöz történő kirendelések megfelelő határidőkhöz kötését; mivel egyetlen alkalmazottat sem lehet a békekerethez olyan tagállamból felvenni vagy kirendelni, amely az EUSZ 31. cikkének (1) bekezdése értelmében hivatalos nyilatkozatot tett egy adott misszió vagy intézkedés vonatkozásában;

                  AE.

                  mivel az alelnöknek/főképviselőnek rendszeresen konzultálnia kell a Parlamenttel a KKBP és a KBVP minden fő szempontjáról és alapvető választási lehetőségeiről, valamint azok későbbi alakulásáról; mivel a Parlamenttel konzultációt kell folytatni és kellő időben tájékoztatni kell, hogy a döntéshozatal vagy a határozott intézkedés meghozatala előtt kifejthesse álláspontját, és kérdéseket tehessen fel – többek között a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról – az alelnöknek/főképviselőnek és a Tanácsnak; mivel az alelnöknek/főképviselőnek figyelembe kell vennie a Parlament véleményét – beleértve a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával kapcsolatos véleményét – és be kell azt építenie javaslataiba, felül kell vizsgálnia azokat a határozatokat vagy a határozatok azon részeit, amelyek ellen a Parlament kifogást emelt, vagy vissza kell vonnia ezeket a javaslatokat, annak sérelme nélkül, hogy egy tagállam ilyen esetben előreviheti a kezdeményezést, és javaslatot kell tennie a KBVP-re vonatkozó tanácsi határozatokra abban az esetben, ha erre a Parlament felkéri; mivel a Parlamentnek évente vitát kell folytatnia az alelnökkel/főképviselővel az eszköz által finanszírozott műveletekről;

                  1.

                  a következő ajánlást intézi a Tanácshoz:

                              a)

                              ne csökkentse a tagállamok békekerethez való hozzájárulását, ha a tagállam az EUSZ 31. cikke (1) bekezdésének alkalmazása mellett dönt, mivel ez aláásná a finanszírozási mechanizmus alapjául szolgáló GNI-kulcsot és az eszköz átfogó finanszírozását;

                              b)

                              a határozatba foglalja bele a Parlament mentesítő hatóságként betöltött szerepére való hivatkozást, amint az jelenleg az EFA, és így az Afrikai Békekeret esetében is megvalósul, az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, azzal a céllal, hogy megőrizzék az EU külső tevékenységének összhangját az EFA és más vonatkozó szakpolitikái keretében, az EUSZ 18. cikkével és az EUSZ 21. cikke (2) bekezdésének az EUMSZ 208. cikkével összefüggésben értelmezett d) pontjával összhangban;

                              c)

                              munkálkodjon egy olyan mechanizmus Európai Parlamenten belüli felállításán, amely szigorúan meghatározott eljárások szerint időben történő hozzáférést biztosít az információkhoz, beleértve az eredeti dokumentumokat is, az EPF éves költségvetésével, a költségvetés-módosításokkal, az átcsoportosításokkal, a cselekvési programokkal (többek között az előkészítő szakasz során), a támogatási intézkedések végrehajtásával (beleértve az eseti intézkedéseket is), a végrehajtó szereplőkkel kötött megállapodásokkal, a bevételek és kiadások végrehajtásáról szóló jelentésekkel, valamint az éves beszámolóval, a pénzügyi kimutatással, az értékelő jelentéssel és a Számvevőszék éves jelentésével kapcsolatban;

                              d)

                              járuljon hozzá ahhoz, hogy a biztonsági és védelmi politika terén a Parlamentnek a Tanács minősített információihoz való hozzáféréséről szóló, az Európai Parlament és a Tanács közötti aktualizált intézményközi megállapodásra vonatkozó tárgyalások során valamennyi bizalmas dokumentumhoz hozzáférést biztosít;

                              e)

                              biztosítsa, hogy a békekeret által finanszírozott műveletek, cselekvési programok, ad hoc támogatási intézkedések és egyéb operatív intézkedések semmilyen módon nem sértik, és nem használhatók fel úgy, hogy megsértsék az EUSZ 21. cikkében meghatározott alapvető elveket, illetve nem használják fel azokat a nemzetközi jog, különösen a nemzetközi humanitárius és emberi jogi normák megsértésére;

                              f)

                              lehetőség szerint év végéig zárja le az Athéné mechanizmus felülvizsgálatát, és zökkenőmentesen építse be a mechanizmust az Európai Békekeretbe, megőrizve működési hatékonyságát és rugalmasságát;

                              g)

                              biztosítsa, hogy a javaslat szükséges kiigazításainak elvégzésekor megmaradjon az egyetlen eszköz által kínált hatékonyságjavulás és jobb eredményesség;

                              h)

                              foglalja a szövegbe az alábbi módosításokat:

                                          —

                                          a „közös kül- és biztonságpolitika” kifejezés helyébe a „közös biztonság- és védelempolitika” lép a (4) preambulumbekezdésben és az 1. cikkben;

                                          —

                                          egészítse ki a szöveget a következő új (10a) preambulumbekezdéssel: „(10a) az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében említett katonai tanácsadó és segítségnyújtási feladatok kiterjedhetnek a harmadik államok, regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi kapacitásainak megerősítésére a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése, kezelése és megoldása, valamint a nemzetközi biztonságot fenyegető veszélyek kezelése érdekében, szigorúan betartva a nemzetközi humanitárius és emberi jogi normákat, valamint a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont és a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet kritériumait”;

                                          —

                                          egészítse ki a szöveget a következő új (10b) preambulumbekezdéssel: „(10b) az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében említett konfliktusmegelőző és békefenntartó feladatok hozzájárulhatnak a regionális vagy nemzetközi szervezetek vagy harmadik államok által vezetett béketámogató műveletek finanszírozásához”;

                                          —

                                          egészítse ki a szöveget a következő új (10c) preambulumbekezdéssel: „(10c) az uniós forrásokból támogatott műveletekbe be kell építeni az ENSZ nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. sz. határozatát”;

                                          —

                                          módosítsa a 2. cikk a) pontját az alábbiak szerint: „a) hozzájárulás a katonai vagy védelmi vonatkozású missziók finanszírozásához a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében”;

                                          —

                                          módosítsa a 2. cikk b) pontját az alábbiak szerint: „b) harmadik államok, valamint regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi kapacitásainak erősítése a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése, kezelése és rendezése, valamint a nemzetközi biztonságot és a kiberbiztonságot fenyegető veszélyek kezelése érdekében”;

                                          —

                                          egészítse ki a 3. cikket a következő új (2a) bekezdéssel: „(2a) az ezen eszközre vonatkozó, az uniós költségvetést terhelő igazgatási kiadások éves bontását tájékoztatásul az (új) Ia. melléklet tartalmazza”;

                                          —

                                          módosítsa az 5. cikk c) pontját az alábbiak szerint: „c) »művelet«: a közös biztonság- és védelempolitika keretében az EUSZ 42. cikkével összhangban létrehozott katonai művelet az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében említett, katonai vagy védelmi vonatkozású feladatok ellátása céljából, beleértve a tagállamok egy csoportjára az EUSZ 44. cikkével összhangban ruházott feladatot”;

                                          —

                                          egészítse ki a 6. cikk végét egy új albekezdéssel: „A KKBP területén, és különösen a KBVP keretében, vagy annak egyes részein a polgári szempontokat, eszközöket és missziókat kizárólag az uniós költségvetésből kell finanszírozni.”;

                                          —

                                          módosítsa a 7. cikket az alábbiak szerint: „Bármely tagállam, a főképviselő vagy a főképviselő a Bizottság támogatásával javaslatokat terjeszthet elő az EUSZ V. címe alá tartozó, a békekeret által finanszírozandó uniós intézkedésekre. A főképviselő időben tájékoztatja az Európai Parlamentet az ilyen javaslatról.”;

                                          —

                                          módosítsa a 10. cikk (1) bekezdését az alábbiak szerint: „Az eszköz keretében finanszírozandó uniós intézkedések és az egyéb vonatkozó szakpolitikái szerinti egyéb uniós intézkedések közötti összhangot az EUSZ 21. cikkének (3) bekezdésével és 26. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell biztosítani. Az Unió által az eszköz keretében finanszírozott fellépéseknek összhangban kell lenniük az említett egyéb uniós szakpolitikák harmadik országokra és nemzetközi szervezetekre vonatkozó célkitűzéseivel is.”;

                                          —

                                          egészítse ki a 10. cikket a következő új (3a) bekezdéssel: „(3a) A főképviselő évente kétszer jelentést tesz az Európai Parlamentnek az (1) bekezdésben említett következetességről.”;

                                          —

                                          egészítse ki a 11. cikket a következő új (2a) bekezdéssel: „(2a) A békekeret összekötő tisztviselőt nevez ki az Európai Parlamenttel való kapcsolattartásra. Ezen túlmenően az EKSZ KBVP-ért és válságelhárításért felelős főtitkárhelyettese évente eszmecserét folytat az illetékes parlamenti szervvel, hogy rendszeres tájékoztatást nyújtson.”;

                                          —

                                          módosítsa a 12. cikk (1) bekezdését az alábbiak szerint: „Létrejön a Békekeret bizottsága (a továbbiakban: a bizottság), amely a részt vevő tagállamok egy-egy képviselőjéből áll. Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság képviselői meghívást kapnak a bizottság üléseire, amelyeken szavazati jog nélkül vesznek részt. Az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) képviselői meghívást kaphatnak a bizottság ülésein való részvételre olyan napirendi pontok esetében, amelyek az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységi körével kapcsolatosak, a szavazásokon való részvétel vagy jelenlét nélkül. A bizottság üléseire meg lehet hívni az Európai Parlament képviselőit, akik az üléseken szavazati jog nélkül vesznek részt és nincsenek jelen a szavazásnál.”;

                                          —

                                          módosítsa a 13. cikk (8) bekezdését az alábbiak szerint: „(8) A tisztviselő az EKSZ 9. cikkben említett illetékes katonai struktúráinak igazgatási struktúráján keresztül biztosítja feladatai ellátásának folytonosságát.”;

                                          —

                                          egészítse ki a 13. cikket a következő új (8a) bekezdéssel: „(8a) A tisztviselő részt vesz az Európai Parlament tájékoztatásában.”;

                                          —

                                          egészítse ki a 16. cikket a következő új (8a) bekezdéssel: „(8a) A műveletek parancsnokai részt vesznek az Európai Parlament tájékoztatásában.”;

                                          —

                                          módosítsa a 34. cikk (1) bekezdését az alábbiak szerint: „A tisztviselő javaslatot tesz a bizottságnak a békekeret belső ellenőrének és legalább egy helyettes belső ellenőrnek négy éves időtartamra való kinevezésére, amelyet legfeljebb 8 éves teljes időtartamra lehet meghosszabbítani. A belső ellenőröknek rendelkezniük kell a szükséges szakmai képesítésekkel, és megfelelő biztosítékokat kell nyújtaniuk a biztonság, az objektivitás és a függetlenség tekintetében. A belső ellenőr nem lehet sem az engedélyezésre jogosult tisztviselő, sem a számvitelért felelős tisztviselő; nem vehet részt a pénzügyi kimutatások elkészítésében.”

                                          —

                                          módosítsa a 47. cikk (4) bekezdését az alábbiak szerint: „(4) A közösen finanszírozott felszerelés és infrastruktúra végső rendeltetését – a működési szükségletek, az emberi jogok, a biztonsággal és az illetéktelen kezekbe jutással kapcsolatos kockázatoknak az engedélyezett végfelhasználás és végfelhasználók tekintetében történő értékelése, valamint pénzügyi kritériumok figyelembevétele mellett – a bizottságnak jóvá kell hagynia. A végső rendeltetés a következő lehetőségek szerint alakulhat:

                                                      i.

                                                      infrastruktúra esetében a békekereten keresztül a fogadó ország, valamely tagállam vagy harmadik fél számára történő értékesítés vagy átadás;

                                                      ii.

                                                      felszerelés esetében a békekereten keresztül valamely tagállam, a fogadó ország vagy egy harmadik fél számára történő értékesítés, vagy a békekeret, valamely tagállam vagy harmadik fél által való tárolás és megőrzés további műveletekben való felhasználásuk céljából.”;

                                          —

                                          módosítsa a 47. cikk (6) bekezdését az alábbiak szerint: „(6) A fogadó ország vagy harmadik fél számára történő értékesítésnek vagy átadásnak összhangban kell lennie a nemzetközi joggal, azon belül a vonatkozó emberi jogi rendelkezésekkel, és a »ne árts« elvvel”, valamint a hatályos biztonsági előírásokkal, és szigorúan meg kell felelnie a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont, valamint a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet kritériumainak.”;

                                          —

                                          módosítsa a 48. cikk (1) bekezdését az alábbiak szerint: „A főképviselő benyújthat a Tanácsnak egy lehetséges cselekvési programra vonatkozó koncepciót vagy egy esetleges ad hoc támogatási intézkedést. A főképviselő tájékoztatja az Európai Parlamentet az ilyen koncepcióról.”;

                                          —

                                          módosítsa a 49. cikk (1) bekezdését az alábbiak szerint: „A cselekvési programokat a főképviselő javaslata alapján a Tanács hagyja jóvá. Az Európai Parlamentet tájékoztatják a jóváhagyott cselekvési programokról, miután a Tanács elfogadta azokat.”

                                          —

                                          módosítsa az 50. cikk (3) bekezdését az alábbiak szerint: „Amennyiben egy adott kérelem nem tartozik a meglévő cselekvési programok alkalmazási körébe, a Tanács a főképviselő javaslata alapján ad hoc támogatási intézkedést hagyhat jóvá. Az Európai Parlamentet tájékoztatják a jóváhagyott ad hoc támogatási intézkedésekről, miután a Tanács elfogadta azokat.”

                                          —

                                          egészítse ki az 52. cikk (2) bekezdését a következő új fa) ponttal: „fa) A békekeretből finanszírozott felszerelések részletes jegyzékét rendelkezésre kell bocsátani.”

                                          —

                                          módosítsa az 53. cikk (1) bekezdésének b) pontját az alábbiak szerint: „b) ténylegesen leszállításra kerüljenek az érintett harmadik állam fegyveres erői részére, feltéve, hogy megvizsgálták a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont, valamint a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet (átdolgozás) kritériumainak való megfelelést”;

                                          —

                                          módosítsa az 53. cikk (1) bekezdésének d) pontját az alábbiak szerint: „d) felhasználása az uniós politikákkal összhangban, a nemzetközi jogra, különösen az emberi jogokra és a végfelhasználói igazolásokra kellő figyelemmel történjék, különös tekintettel a további átruházásokkal kapcsolatos rendelkezésekre”;

                                          —

                                          módosítsa az 53. cikk (1) bekezdésének e) pontját az alábbiak szerint: „e) kezelése a használatukra, értékesítésükre vagy átruházásukra vonatkozóan a Tanács vagy a bizottság által megállapított korlátozásokkal vagy megszorításokkal és a vonatkozó végfelhasználói igazolásokkal összhangban történjék, és megfeleljen a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont, valamint a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet kritériumainak”;

                                          —

                                          módosítsa az 54. cikk (1) bekezdését az alábbiak szerint: „A békekeretből finanszírozott kiadások végrehajtásával megbízott végrehajtó szereplőknek tiszteletben kell tartaniuk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elvét, és el kell végezniük a szükséges kockázatértékeléseket és végfelhasználási ellenőrzéseket, továbbá kellően figyelembe kell venniük az uniós alapértékeket és a nemzetközi jogot, különösen az emberi jogokat és a »ne árts« elvet. Minden ilyen végrehajtó szereplőt előzetes kockázatelemzésnek kell alávetni az esetleges emberi jogi és irányítási kockázatok felmérése érdekében.”;

                  2.

                  a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:

                              a)

                              konzultáljon a Parlamenttel az ajánlott módosításokról, és biztosítsa, hogy a Parlament véleményét figyelembe vegyék az EUSZ 36. cikkével összhangban;

                              b)

                              az EUSZ 36. cikkével összhangban teljeskörűen hajtsa végre a Parlament álláspontját a többéves „cselekvési programokra” vagy ad hoc támogatási intézkedésekre vonatkozó javaslatok kidolgozása során, többek között a Parlament által ellenzett javaslatok visszavonása révén;

                              c)

                              végezze el a határozat teljes körű pénzügyi hatásvizsgálatát, tekintettel annak az uniós költségvetésre gyakorolt hatására, körvonalazva különösen a személyzet további szükségleteit;

                              d)

                              konzultáció céljából nyújtsa be a Parlamentnek az Európai Békekerettel kapcsolatos tanácsi határozattervezeteket a Tanácshoz vagy a Politikai és Biztonsági Bizottsághoz történő beterjesztéssel egy időben, hogy a Parlamentnek legyen ideje álláspontját ismertetni; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a Parlament kérésére módosítsa a tanácsi határozatok tervezetét;

                              e)

                              az EUSZ 18. cikkével összhangban biztosítsa a meglévő uniós alapok, programok és eszközök melletti kiegészítő jelleget, az Európai Békekeret következetességét az EU külső tevékenységének minden más vonatkozásával, különösen a biztonsági és fejlesztési célú kapacitásépítést célzó kezdeményezés és a javasolt Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) tekintetében, amelyet minden esetben a tágabb biztonsági ágazat reformprogramjának keretében kell végrehajtani, amelynek fontos elemeket kell magában foglalnia a jó kormányzásra vonatkozóan, és amelynek rendelkezéseket kell tartalmaznia a nemi alapú erőszakkal szemben, és különösen a biztonsági rendszer feletti polgári felügyeletre és a fegyveres erők demokratikus ellenőrzésére vonatkozóan;

                              f)

                              adjon rendszeres visszajelzést a Parlamentnek a nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. sz. határozat végrehajtása terén elért előrehaladásról, és konzultáljon a Parlamenttel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan javasolt elemmel kapcsolatban, a nők konfliktusmegelőzésben és konfliktusmegoldásban, valamint konfliktusok utáni újjáépítésben és béketárgyalásokban betöltött szerepére összpontosítva, továbbá értékelje rendszeresen a kiszolgáltatott személyek, köztük a nők és a lányok konfliktushelyzetekben elkövetett erőszakkal szembeni védelme érdekében meghozott intézkedéseket;

                              g)

                              az EUSZ 18. cikkével összhangban biztosítsa, hogy a békekeret összhangban legyen az EU külső tevékenységének összes egyéb aspektusával és azon belül a fejlesztési és humanitárius politikákkal, szem előtt tartva az érintett harmadik országok fejlesztésének fokozását és a szegénység csökkentését, illetve felszámolását azokban;

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és tájékoztatás céljából az Európai Külügyi Szolgálatnak és a Bizottságnak.

         (1)  https://sustainabledevelopment.un.org/

         (2)  HL L 58., 2015.3.3., 1. o.

         (3)  HL L 84., 2015.3.28., 39. o.

         (4)  HL L 77., 2014.3.15., 1. o.

         (5)  HL L 335., 2017.12.15., 6. o.

         (6)  HL L 335., 2017.12.15., 6. o.

         (7)  HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

         (8)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

         (9)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

         (10)  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

         (11)  HL C 353., 2016.9.27., 68. o.

         (12)  HL C 224., 2018.6.27., 18. o.

         (13)  HL C 369., 2018.10.11., 36. o.

         (14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0514.

         (15)  HL C 215., 2018.6.19., 202. o.


title: A Bizottság (EU) 2021/554 ajánlása (2021. március 30.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv 32. cikkében meghatározott eljárások szerinti bejelentések formájáról, tartalmáról, határidőiről és részletességéről

text:
               2021.3.31.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 112/5

      A BIZOTTSÁG (EU) 2021/554 AJÁNLÁSA
      (2021. március 30.)
      az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv 32. cikkében meghatározott eljárások szerinti bejelentések formájáról, tartalmáról, határidőiről és részletességéről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: kódex) és különösen annak 34. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A Kódex értelmében a nemzeti szabályozó hatóságoknak hozzá kell járulniuk a belső piac fejlődéséhez azáltal, hogy átlátható módon együttműködnek egymással, a Bizottsággal és az (EU) 2018/1971 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével (BEREC) annak érdekében, hogy a kódex következetes alkalmazása minden tagállamban biztosított legyen.

                  (2)

                  Annak érdekében, hogy a nemzeti szinten hozott határozatok ne befolyásolják hátrányosan az elektronikus hírközlés belső piacát vagy a szabályozási keret célkitűzéseit, a nemzeti szabályozó hatóságoknak be kell jelenteniük a Bizottságnak, a BEREC-nek és a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságának a kódex 32. cikkének (3) bekezdése szerinti intézkedéstervezeteket. Ez a bejelentés tehát lényeges eljárási szabályt képez. Következésképpen e követelmény be nem tartása – a korábban bejelentett szabályozási kötelezettségeket meghatározó vagy módosító határozattervezetek esetében is – az intézkedés nemzeti joggal összhangban történő megsemmisítését vonhatja maga után. (3)

                  (3)

                  A kódex 32. és 33. cikke bizonyos eljárásokat és kötelező határidőket állapít meg a bejelentések vizsgálatára.

                  (4)

                  Az együttműködés és a konzultációs mechanizmus hatékonyságának biztosítása, valamint a jogbiztonság elősegítése érdekében a 2003/561/EK bizottsági ajánlás (4) ajánlásokat vezetett be a vonatkozó rendelkezések alapján tett bejelentések főbb eljárási szempontjaival kapcsolatban. A 2003/561/EK ajánlást a bejelentési folyamat további egyszerűsítése és javítása céljából később felváltotta a 2008/850/EK ajánlás (5). Ez az ajánlás aktualizálja az alkalmazandó iránymutatást annak érdekében, hogy tükrözze a legújabb gyakorlatot és figyelembe vegye a kódex rendelkezéseit.

                  (5)

                  A bejelentést megelőző kapcsolatfelvételek az intézkedéstervezetekkel kapcsolatos formális és lényegi kérdések hivatalos bejelentés előtti megvitatása céljából nagyon hasznosnak bizonyultak mind a Bizottság, mind a nemzeti szabályozó hatóságok számára, amelyek gyakran igényelték ezt a lehetőséget. Az ilyen információcserék során a nemzeti szabályozó hatóságoknak lehetőségük van arra, hogy ismertessék intézkedéstervezeteiket, és hogy nyílt párbeszédet folytassanak a Bizottság szolgálataival a javasolt nemzeti intézkedésekről. Ezért a nemzeti szabályozó hatóságokat ösztönözni kell arra, hogy – különösen a piac felülvizsgálatára vonatkozó intézkedéstervezetek esetében – a lehető leghamarabb, a nemzeti konzultációk előtt és/vagy után kérjék a bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt.

                  (6)

                  A Bizottság szolgálatai és a bejelentő nemzeti szabályozó hatóságok közötti kapcsolatfelvételre a tervek szerint a bejelentési eljárás különböző szakaszaiban fog sor kerülni, többek között akkor, amikor a Bizottság szolgálatai további információkat kérnek a nemzeti szabályozó hatóságtól, vagy közvetlenül azt követően, hogy a Bizottság észrevételeket tartalmazó vagy észrevételeket nem tartalmazó levelet küldött, vagy részletes vizsgálat megindításáról szóló határozatot fogadott el.

                  (7)

                  A kódex lehetővé teszi a nemzeti szabályozó hatóságok számára, hogy bármikor visszavonják a bejelentett intézkedéstervezeteket. Amennyiben egy bejelentett intézkedéstervezetet a kezdeti egyhónapos időszakban visszavonnak, a bejelentett intézkedést mindig törlik a nyilvántartásból a biztonságos elektronikus felületen (6). Amennyiben azonban a bejelentett intézkedéstervezetet csak azt követően vonják vissza, hogy a Bizottság olyan határozatot fogadott el, amely a kódex 32. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében az intézkedéstervezet visszavonására kötelezi a nemzeti szabályozó hatóságot, az eredetileg bejelentett intézkedés az átláthatóság érdekében a biztonságos elektronikus felületen marad. Mindkét esetben visszavonásról szóló értesítést tesznek közzé a biztonságos elektronikus felület nyilvános részén.

                  (8)

                  Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok számára további iránymutatást nyújtson az intézkedéstervezetek tartalmával összefüggésben, ez az ajánlás meghatároz bizonyos minimuminformációkat, amelyeket meg kell adni az intézkedéstervezetek tartalmával kapcsolatban azért, hogy az intézkedéstervezeteket megfelelően lehessen értékelni. Ez várhatóan a Bizottság által a bejelentés értékelése során később kért információk mennyiségét is csökkenti.

                  (9)

                  Figyelembe kell venni egyrészről az értékelés hatékonysága iránti igényt, másrészről pedig azt az elvárást, hogy minél kevesebb adminisztrációra legyen szükség. E tekintetben a bejelentési mechanizmus nem róhat felesleges adminisztrációs terheket az érintett felekre. A bejelentett intézkedéstervezetek Bizottság, BEREC és más nemzeti szabályozó hatóságok általi vizsgálatának egyszerűsítése és a folyamat felgyorsítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak bejelentőlapokat kell használniuk a bejelentésekhez.

                  (10)

                  A bejelentett intézkedéstervezetek átláthatóságának növelése és az ilyen intézkedéstervezetekre vonatkozó információknak a nemzeti szabályozó hatóságok, a BEREC és a Bizottság közötti áramlásának elősegítése érdekében indokolt, hogy a nyilvánosan elérhető általános és rövidített bejelentőlapok is világos összefoglaló leírást tartalmazzanak a bejelentendő intézkedéstervezet főbb elemeiről. E bejelentőlapok sablonjain egyértelműen fel van tüntetve, hogy a sablonok egyes szakaszaiban előírt információkat az adott esetnek megfelelően kell megadni, vagyis nem minden egyes esetben releváns az összes információ.

                  (11)

                  A valamennyi érintett félre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében az ismétlődő és/vagy technikai jellegű intézkedéstervezetek bizonyos kategóriáihoz rövidített bejelentőlapot kell használni. A nemzeti szabályozó hatóságok gyakran módosítják a korábban elrendelt korrekciós intézkedések technikai részleteit a vonatkozó gazdasági mutatók vagy tényezők változásainak (például a berendezések költségének, a munkaerőköltségeknek, az inflációs rátának vagy az ingatlanbérleti rátának a változásai) figyelembevétele, vagy az előrejelzések vagy feltételezések aktualizálása érdekében. A rövidített bejelentőlapon csak a korábban meglévő korrekciós intézkedések jellegét vagy általános hatályát nem érintő részletes változtatásokat vagy frissítéseket lehet bejelenteni. Az ilyen típusú intézkedéstervezetek értékelése valószínűleg kevésbé összetett; éppen ezért – amint arra már korábban is volt példa – előfordulhat, hogy a Bizottság egy hónapnál rövidebb időn belül befejezi az értékelést. Hasonlóképpen, a Bizottság korábbi gyakorlata azt mutatja, hogy az ilyen típusú intézkedéstervezetek értékelése során a Bizottság sok esetben nem tett a kódex 32. cikkének (3) bekezdése szerinti észrevételeket a nemzeti szabályozó hatóságnak. Ezért az ajánlás egyértelművé teszi, hogy milyen helyzetekben használható a rövidített bejelentőlap.

                  (12)

                  Ezzel szemben az általános bejelentőlap segítségével kell bejelenteni a piacra érzékelhető hatást gyakorló korrekciós intézkedések jellegében vagy hatókörében bekövetkező lényeges változásokat, mint például a költségek vagy árak kiszámításához használt módszerek módosítását (7), valamint a fokozatos díjcsökkentésre rendelkezésre álló időszakoknak vagy az árszintek változásainak a meghatározását (kivéve az olyan árfrissítéseket, amelyek egyszerűen a fent leírt releváns gazdasági mutatók vagy tényezők változásait tükrözik).

                  (13)

                  A bejelentőlapoknak adott esetben a kódex által bevezetett új rendelkezésekkel kapcsolatos bejelentések tartalmával összefüggő információkat is tartalmazniuk kell. Ide tartoznak különösen a kódex 61. és 76. cikkének hatálya alá tartozó bejelentések (szimmetrikus hozzáférési kötelezettségek és társberuházási ajánlatok), valamint a kódex 78–81. cikkének hatálya alá tartozó bejelentések (önkéntes szétválás, kötelezettségvállalások, kizárólag nagykereskedelmi vállalkozások és a hagyományos infrastruktúráról való átállás).

                  (14)

                  Az a mechanizmus, amely lehetővé teszi a Bizottság számára annak elrendelését, hogy a nemzeti szabályozó hatóság vonja vissza intézkedéstervezetét, ha az intézkedés az érintett belső piacok meghatározásával vagy a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások kijelölésével kapcsolatos – amennyiben az ilyen intézkedés akadályt jelentene a belső piac számára vagy összeegyeztethetetlen lenne az uniós joggal –, jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy a tagállamok körében következetes szabályozási megközelítés alakuljon ki. A mechanizmus hatékonynak bizonyult azon körülmények tisztázásában, amelyek között az előzetes szabályozást alkalmazni kell.

                  (15)

                  A 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 7. és 7a. cikke szerinti belső piaci eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok szerint a korrekciós intézkedések nemzeti szabályozó hatóságok általi alkalmazásában – hasonló piaci feltételek fennállása esetén is – meglévő következetlenségek alááshatják az elektronikus hírközlés belső piacát.

                  (16)

                  A kódex új hatáskörökkel ruházta fel a Bizottságot: amennyiben a BEREC osztja aggályait, a Bizottság elrendelheti a nemzeti szabályozó hatóságnak, hogy vonja vissza i. a kötelezettségek első gyűjtő- vagy elosztási ponton túl történő kiterjesztéséhez kapcsolódó intézkedéstervezeteket a megkettőzést nehezítő jelentős mértékű és állandó, fizikai vagy gazdasági akadályok kezelése érdekében (a kódex 61. cikkének (3) bekezdése), vagy ii. az új, nagyon nagy kapacitású hálózatok (VHCN) szabályozási kezelésére vonatkozó intézkedéstervezeteket (a kódex 76. cikke).

                  (17)

                  A kódex 3. cikkében meghatározott általános célkitűzések (különösen a belső piac még fennálló akadályainak felszámolása és a szabályozás kiszámíthatóságának előmozdítása) megvalósítása érdekében nélkülözhetetlen a kódex 32. cikkében meghatározott bejelentési mechanizmus maradéktalan tiszteletben tartása.

                  (18)

                  A 32. cikk szerinti konzultációs mechanizmus átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében a Bizottságnak, a többi nemzeti szabályozó hatóságnak és a BEREC-nek képesnek kell lennie annak azonnali ellenőrzésére, hogy a bejelentő nemzeti szabályozó hatóság figyelembe vette-e a bejelentett intézkedéstervezettel kapcsolatban tett észrevételeket, és ha igen, milyen módon. E célból, amikor egy nemzeti szabályozó hatóság közli az elfogadott intézkedést a Bizottsággal, a BEREC-kel vagy más nemzeti szabályozó hatóságokkal – azután, hogy észrevételeket kapott tőlük –, ki kell fejtenie, hogy miként biztosította ezen észrevételek lehető legnagyobb mértékű figyelembevételét.

                  (19)

                  A nemzeti szabályozó hatóságok által a kódex 67. cikkének (5) bekezdése szerinti, az új piacelemzésre vonatkozó bejelentési határidő meghosszabbítása iránti kérelmeknek elegendő és indokolással ellátott információt kell tartalmazniuk ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja, megadható-e a kért hosszabbítás.

                  (20)

                  A kódex 34. cikke alapján a BEREC 2021. február 12-én véleményt (9) nyilvánított erről az ajánlásról,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

         Kommunikációs csatornák

                  1.

                  A Bizottság arra ösztönzi a nemzeti szabályozó hatóságokat, használják ki a lehetőséget arra, hogy a Bizottság szolgálataival a bejelentést megelőző ülésen (akár telefonhívás, akár videokonferencia keretében, amennyiben az kényelmesebb) informálisan megvitassanak minden előzetes megállapítást, illetve a jövőbeli intézkedéstervezetekhez kapcsolódó kérdéseket. Ösztönözni kell, hogy a kódex 23. cikkének (1) bekezdésében előírt nemzeti konzultáció előtt és/vagy után sor kerüljön ezekre az előzetes kapcsolatfelvételekre. Ezek az előzetes kapcsolatfelvételek különösen fontosak a piaci felülvizsgálatokból álló intézkedéstervezetek esetében, de a korrekciós intézkedések szempontjából is relevánsak. Ezekben az esetekben, különösen ha az intézkedéstervezet a nyilvános konzultációt követően jelentősen módosul, az ilyen intézkedésekről szóló, a kódex 32. cikkének (3) bekezdése szerinti hivatalos értesítés előtt ajánlott további előzetes kapcsolatfelvételre sort keríteni.

                  2.

                  A nemzeti szabályozó hatóságoknak a Bizottság által meghatározott biztonságos elektronikus felületen keresztül kell benyújtaniuk a bejelentéseket.

                  3.

                  Amennyiben technikai vagy egyéb okokból a bejelentéshez kapcsolódó dokumentumok nem tölthetők fel a biztonságos elektronikus felületre, a nemzeti szabályozó hatóság a dokumentumokat e-mailben is elküldheti a Bizottságnak. A többi nemzeti szabályozó hatóság és a BEREC mindazonáltal hozzáférhet ezekhez a dokumentumokhoz a biztonságos elektronikus felületen, ahol a Bizottság haladéktalanul elmenti a dokumentumokat. Amint technikailag megoldható, a nemzeti szabályozó hatóságnak fel kell töltenie a biztonságos elektronikus felületre minden olyan dokumentumot, amelyet kivételesen e-mailben küldött el.

                  4.

                  A bejelentés biztonságos elektronikus felületre való feltöltése (regisztráció) után a Bizottság a kódex 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatás vagy pontosítás iránti kérelmet küldhet a nemzeti szabályozó hatóságnak. Ajánlott, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok három munkanapon belül (10) rendelkezésre bocsássák a kért információkat, amennyiben azok már rendelkezésükre állnak. A nemzeti szabályozó hatóságoknak tájékoztatniuk kell a Bizottság szolgálatait az említett határidő betartásával összefüggő valamennyi problémáról.

                  5.

                  Amennyiben egy másik nemzeti szabályozó hatóság vagy a BEREC észrevételeket tesz a bejelentéssel kapcsolatban, azokat az általuk választott bármely hivatalos nyelven közzétehetik, ami megkönnyítheti az összes többi nemzeti szabályozó hatósággal történő konzultációt. Ezeket az észrevételeket elektronikus úton – lehetőleg a Bizottság biztonságos elektronikus felületének nyilvános részére történő feltöltés útján – közölniük kell a Bizottsággal, a BEREC-kel és a többi nemzeti szabályozó hatósággal.

                  6.

                  A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell határozniuk és ki kell takarniuk minden bizalmas információt, és három munkanapon belül kérniük kell a Bizottság észrevételeket tartalmazó vagy észrevételeket nem tartalmazó levelében található esetleges hibák kijavítását, mielőtt ez utóbbiakat közzéteszik a Bizottság biztonságos elektronikus felületének nyilvános részén.

                  7.

                  A nemzeti szabályozó hatóság bármikor dönthet úgy, hogy visszavonja a bejelentett intézkedéstervezetet. Ebben az esetben a nemzeti szabályozó hatóságnak a biztonságos elektronikus felületen fel kell töltenie a visszavonásról szóló értesítést.

                  8.

                  Amennyiben egy nemzeti szabályozó hatóság a Bizottság, a BEREC vagy egy másik nemzeti szabályozó hatóság észrevételeinek kézhezvételét követően a kódex 32. cikkének (3) bekezdése szerint korábban bejelentett intézkedéstervezetet fogad el, közölnie kell a Bizottsággal, a BEREC-kel és a többi nemzeti szabályozó hatósággal mind az elfogadott intézkedést, mind pedig azt, hogy miként biztosította ezen észrevételek lehető legnagyobb mértékű figyelembevételét. Az átláthatóság növelése és az elfogadott intézkedések közlésére vonatkozó eljárások megkönnyítése érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak a IV. mellékletben foglalt bejelentőlap kitöltésével és benyújtásával közölniük kell a Bizottsággal elfogadott intézkedéseiket, és a bejelentőlaphoz a megfelelő elfogadott intézkedés szövegét is mellékelniük kell.

         A bejelentések részletessége

                  9.

                  A bejelentéseket az Unió valamely hivatalos nyelvén kell megtenni. Az általános bejelentőlap (I. és II. melléklet) vagy a rövidített bejelentőlap (III. melléklet) (a továbbiakban együttesen: bejelentőlapok) kitölthető, illetve az elfogadott intézkedések (IV. melléklet) közölhetők bármelyik olyan hivatalos nyelven, amely elősegítheti a nemzeti szabályozó hatóságok és a BEREC közötti információcserét.

                  10.

                  A nemzeti szabályozó hatóság által bejelentett intézkedéstervezeteket megfelelően alá kell támasztani, és csatolni kell hozzájuk az intézkedés értékeléséhez szükséges minden egyéb dokumentumot. A nemzeti szabályozó hatóságok által benyújtott valamennyi információnak hiánytalannak kell lennie, és az információkat össze kell foglalni a bejelentőlapon.

                  11.

                  A bejelentési mechanizmus hatékonyságának javítása, a nemzeti szabályozó hatóságok és a piaci szereplők számára a jogbiztonság növelése, valamint a szabályozási intézkedések időben történő meghozatala érdekében kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóság piacelemzésre vonatkozó bejelentése lehetőség szerint tartalmazza a nemzeti szabályozó hatóság által a feltárt piaci hiányosságok kezelésére javasolt korrekciós intézkedéseket is. Ha az intézkedéstervezet olyan piacra vonatkozik, amelyről megállapítást nyert, hogy versenypiacként működik, és ezen a piacon már vannak hatályban korrekciós intézkedések, akkor a bejelentésnek az e kötelezettségek visszavonására vonatkozó javaslatokat is tartalmaznia kell.

                  12.

                  A bejelentőlapoknak nem céljuk, hogy kiváltsák a bejelentett intézkedéstervezetet, de helyes használatuknak lehetővé kell tennie a Bizottság, a BEREC és a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságai számára annak ellenőrzését, hogy a bejelentett intézkedéstervezet valóban tartalmaz-e minden olyan információt, amely a kódex 32. és 33. cikke szerinti feladataiknak az abban meghatározott határidőn belül történő elvégzéséhez szükséges.

                  13.

                  A kért információkat a nemzeti szabályozó hatóságoknak a bejelentőlap megfelelő szakaszában kell megadni, és el kell látni őket az intézkedéstervezet megfelelő szövegrészére vonatkozó hivatkozásokkal.

                  14.

                  A Bizottság arra ösztönzi a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy – különösen a bejelentés előtti informális kapcsolatfelvétel során – előzetesen vitassák meg a Bizottsággal az arra vonatkozó kérdéseket, hogy egy adott nemzeti intézkedés a Kódex 32. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, valamint a tervezett bejelentések formáját vagy tartalmát érintő kérdéseket. Ennek megfelelően a nemzeti szabályozó hatóságok számára javasolt, hogy konzultáljanak a Bizottsággal a bejelentőlapokkal kapcsolatos bármely vonatkozásról vagy kérdésről, illetve különösen arról, hogy milyen jellegű információkat kérnek tőlük.

         Bejelentés általános bejelentőlap útján

                  15.

                  Az intézkedéstervezetek szövegét – az ezen ajánlás 18. pontjában említett esetek kivételével – a Bizottság, a BEREC és más nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezésére kell bocsátani az I. és II. mellékletben foglalt, megfelelően kitöltött általános bejelentőlap kíséretében.

                  16.

                  A bejelentett intézkedéstervezeteknek adott esetben tartalmazniuk kell az alábbiak mindegyikét:

            a)
            az általános bejelentőlap útján küldött összes bejelentéshez szükséges információk

                  (1)

                  a nemzeti szabályozó hatóság által előzetesen lefolytatott nyilvános konzultáció időpontjai és eredményei;

                  (2)

                  amennyiben rendelkezésre áll, a nemzeti versenyhatóság véleménye;

            b)
            a piacelemzéssel és a korrekciós intézkedések előírásával kapcsolatos intézkedéstervezetek bejelentéséhez szükséges további információk (a kódex 64., 67. és 68. cikke)

                  (1)

                  az érintett termék- vagy szolgáltatáspiac (11) megjelölése, ezen belül különösen azon termékek és szolgáltatások leírása, amelyeket a kereslet- és a kínálatoldali helyettesíthetőség alapján az érintett piac részének kell tekinteni, illetve amelyeket nem kell az érintett piac részének tekinteni; amennyiben a piacelemzés céljából egy intézkedéstervezet olyan érintett piacot céloz meg, amely eltér az (EU) 2020/2245 bizottsági ajánlásban (12) foglaltaktól, a nemzeti szabályozó hatóságoknak bizonyítaniuk kell, hogy a kódex 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumok teljesülnek;

                  (2)

                  az érintett földrajzi piac megjelölése, beleértve a versenykörülményeknek a kereslet- és a kínálatoldali helyettesíthetőség alapján történő, kellően megalapozott elemzését, valamint a földrajzi elemzés során felhasznált információkat és adatokat az alap földrajzi egység kiválasztásával, az alkalmazott strukturális és magatartási mutatókkal (azaz a versengő hálózatok számával, a piaci részesedésekkel és részesedésekkel kapcsolatos tendenciákkal, az árképzési magatartás vagy a regionális szinten eltérő árak elemzésével és a viselkedési mintákkal) kapcsolatban (13);

                  (3)

                  az érintett piacon tevékenykedő legfontosabb vállalkozások megjelölése;

                  (4)

                  az érintett piac elemzésének eredményei, különösen az érintett nagykereskedelmi piacon a tényleges verseny meglétére vagy hiányára vonatkozó megállapítások, valamint a megfelelő kiskereskedelmi piac elemzése, beleértve a piaci verseny meglétének vagy hiányának okait, azaz a bejelentett intézkedéstervezetnek ki kell térnie a különböző vállalkozások (lehetőség szerint mind az érték, mind a volumen tekintetében meglévő) piaci részesedésére és azok tendenciáira vonatkozó információkra és egyéb lényeges kritériumokra, például a piacra jutás akadályaira, a méretgazdaságosságra és választékgazdaságosságra, a vertikális integrációra, a nehezen megkettőzhető infrastruktúra ellenőrzésére, a technológiai előnyökre vagy fölényre, a kiegyenlítő vásárlóerő hiányára vagy alacsony szintjére, a tőkepiacokhoz, illetve a pénzügyi forrásokhoz való könnyű vagy privilegizált hozzáférés eseteire, a vállalkozás teljes méretére, a termékek vagy szolgáltatások diverzifikációjára, a fejlett forgalmazási és értékesítési hálózatra, a potenciális verseny hiányára és a piaci terjeszkedés korlátaira;

                  (5)

                  az adott esetnek megfelelően azon vállalkozások megjelölése, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóság akár egyedül, akár más vállalkozásokkal együtt jelentős piaci erővel rendelkezőnek kíván minősíteni, valamint e minősítés okait, bizonyítékait és az azt megalapozó egyéb tényeket;

                  (6)

                  a kódex 68. cikkének hatálya alá eső intézkedéstervezetek bejelentése esetében az érintett piacon a hatékony verseny hiányának ellensúlyozására javasolt speciális szabályozási kötelezettségek, illetve az ilyen kötelezettségek visszavonását célzó intézkedéstervezetek azokban az esetekben, ha valamely érintett piacot illetően megállapítást nyer a hatékony verseny megléte, és az adott piacon korábban már bevezettek ilyen kötelezettségeket;

                  (7)

                  a kódex 76. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedéstervezetek esetében a bejelentésnek tartalmaznia kell különösen a következőket: a jelentős piaci szereplő által felajánlott kötelezettségvállalás és annak részletes leírása, hogy a kötelezettségvállalás miként felel meg a kódex 76. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó új, nagyon nagy kapacitású hálózatok elemeire vonatkozó szabályozás leírása, valamint a társberuházó szervezeteknek, a társberuházásuk mértékének és a piaci versenyben nagy valószínűséggel betöltött szerepüknek az ismertetése, valamint adott esetben a kódex 76. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése alapján elrendelt korrekciós intézkedések leírása, valamint az említett korrekciós intézkedések bevezetésének, fenntartásának vagy kiigazításának indokolása;

                  (8)

                  a kódex 79. cikkének hatálya alá tartozó intézkedéstervezetek esetében a bejelentésnek tartalmaznia kell a kötelezettségvállalási határozatot (amennyiben az eltér az intézkedéstervezettől), a nemzeti szabályozó hatóság által elfogadott feltételek részletes leírását, valamint az elvégzett piaci teszt jellegét és eredményeit;

                  (9)

                  a kódex 80. cikkének hatálya alá tartozó intézkedéstervezetek esetében a bejelentésnek tartalmaznia kell azokat a vonatkozó információkat, amelyek részletesen bemutatják, hogy a kódex 80. cikkének (1) bekezdése szerinti, a jelentős piaci erővel összefüggő egyes kötelezettségek megszüntetésének feltételei teljesülnek;

                  (10)

                  a kódex 68. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alapján tett bejelentéseknek tartalmazniuk kell a Bizottsághoz benyújtott kérelem megfelelő indokolását is a tekintetben, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások esetében miért kell a kódex 69–74., 76. és 80. cikkében felsoroltaktól eltérő hozzáférési vagy összekapcsolási kötelezettségeket alkalmazni;

                  (11)

                  a kódex 68. cikke (5) bekezdésének hatálya alá tartozó bejelentések esetében megfelelő módon meg kell továbbá indokolni, hogy a nemzetközi kötelezettségvállalásoknak való megfeleléshez miért van szükség a bevezetni kívánt intézkedéstervezetre;

            c)
            egyéb intézkedéstervezetek bejelentéséhez szükséges kiegészítő információk (a kódex 61. cikke)

                  (1)

                  a kódex 61. cikke (1)–(4) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedéstervezetek bejelentése esetén az intézkedéstervezetnek ismertetnie kell az érintett vállalkozásokat, és tartalmaznia kell az intézkedéstervezetnek az alkalmazott jogalap szerinti indokolását, az előírandó kötelezettségek leírását, valamint a kapcsolódó, korábban bejelentett intézkedéstervezetekre való hivatkozást, beleértve a potenciálisan érintett piac 4. pont szerinti elemzésének eredményeit is;

                  (2)

                  különösen a kódex 61. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedéstervezeteknek tartalmazniuk kell annak leírását, hogy a nemzeti szabályozó hatóság hogyan határozta meg az első gyűjtő- vagy elosztási pontot (FCDP) és/vagy az FCDP-n túl található azon pontot, amely képes elegendő számú végfelhasználói csatlakozás fogadására ahhoz, hogy egy hatékony vállalkozás el tudja hárítani a megkettőzhetőség előtt álló jelentős akadályokat, valamint olyan információk és érvek, amelyek alátámasztják azt a következtetést, hogy az érintett hálózati elemek nem megkettőzhetők, és ezért a kötelezettségek indokoltak; különösen a 61. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján javasolt kötelezettségek tekintetében a nemzeti szabályozó hatóságoknak ismertetniük kell, hogy a megkettőzést gátló, általuk jelentős mértékűnek és állandónak ítélt gazdasági vagy fizikai akadályok közül melyek azok a kiskereskedelmi szintű versenyproblémák és piaci hiányosságok, amelyeket a javasolt kötelezettségek orvosolni kívánnak, valamint meg kell indokolniuk az alkalmazandó kivételeket, például annak meghatározását, hogy mely hálózatkiépítések tekinthetők újnak, illetve mely projektek tekinthetők kis méretűnek.

         Bejelentés rövidített bejelentőlap útján

                  17.

                  A III. mellékletben foglalt rövidített bejelentőlap megfelelő kitöltésével kell beküldeni az alábbi intézkedéstervezeteket:

                              a)

                              tisztán technikai jellegű intézkedéstervezetek, amelyek korábban bevezetett korrekciós intézkedések részleteit aktualizálják, és nem gyakorolnak érzékelhető hatást a piacra; az ilyen intézkedéstervezetek közé tartoznak a referenciaajánlatok olyan módosításai, amelyek a már meghatározott kötelezettségek kisebb kiigazításából állnak, illetve azok a második körben (14) benyújtott értesítések, amelyek esetében nem történt változás vagy a módosítás csupán technikai jellegű;

                              b)

                              a gazdasági megkettőzhetőségi teszttel kapcsolatos döntések olyan jellegű aktualizálása, amely nem változtatja meg az alapul szolgáló módszertant (például új árak/ajánlatok tesztelése);

                              c)

                              más gazdasági szereplők kötelezettségeiről szóló, a már alkalmazott megközelítést/módszert alkalmazó utólagos értesítések (például a végződtetési piacokra vonatkozó kötelezettségek aktualizálása), amennyiben ezek a módosítások a korrekciós intézkedésekre korlátozódnak és nem érintik a piac meghatározását és a jelentős piaci erő kijelölését;

                              d)

                              a kódex 76. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedéstervezetek, amennyiben azok egy korábban bejelentett és értékelt társberuházási program szerinti későbbi egyedi határozattervezetekre korlátozódnak, és feltéve, hogy a társberuházási program értékelése óta a körülményekben nem állt be lényeges változás. (15)

                  18.

                  A 17. pontban felsorolt intézkedéstervezetek esetében elegendő, ha a nemzeti szabályozó hatóság rövidített bejelentőlapot tölt ki és nyújt be, valamint feltölti az intézkedéstervezetet a Bizottság biztonságos elektronikus felületére, hogy az nyilvánosan hozzáférhető legyen. Amennyiben a Bizottság a bejelentett intézkedés értékelése során úgy ítéli meg, hogy további dokumentációra van szükség, azt az eljárás bármely szakaszában bekérheti.

                  19.

                  Ha azonban a Bizottság annak öt munkanapon belüli ellenőrzése után, hogy a rövidített bejelentőlap eleget tesz-e a 17. pontban szereplő kategóriákba való besorolás feltételeinek, úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, a bejelentő nemzeti szabályozó hatóságnak az általános bejelentőlap felhasználásával kell haladéktalanul benyújtania az intézkedéstervezetet. Ilyen esetekben nem szakadna meg az egy hónapos felülvizsgálati időszak.

                  20.

                  A kódex 68. cikke (3) bekezdésének második–negyedik albekezdése szerinti bejelentéseket érintő tervezés során a nemzeti szabályozó hatóságoknak legalább öt hónapos időszakot kell előirányozniuk az engedélyező határozat Bizottság általi elfogadására, tekintettel arra, hogy a BEREC-kel konzultálni kell ezekről az intézkedésekről, amelyeket a 118. cikk (3) bekezdése értelmében végrehajtási jogi aktussal kell elfogadni.

         A bejelentések nyilvántartásba vétele

                  21.

                  A 16. és 17. pontban felsorolt bejelentőlapok útján tett bejelentéseket a bejelentés sorrendjében kell nyilvántartásba venni. A nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük, hogy az egy hónapos felülvizsgálati időszak az intézkedéstervezetről szóló értesítés kézhezvételekor azonnal megkezdődik.

                  22.

                  Nyilvántartásba kell venni a bejelentési szám visszaigazolását és kiosztásának tényét, és erről elektronikus úton értesíteni kell a nemzeti szabályozó hatóságokat, a BEREC-et és a Bizottság biztonságos elektronikus felületét használó egyéb regisztrált felhasználókat. A nyilvántartásba vételi értesítésnek a következőket kell tartalmaznia:

                              a)

                              a bejelentés nyilvántartásba vételének időpontja;

                              b)

                              a bejelentés tárgya;

                              c)

                              a bejelentőlap;

                              d)

                              a kapott igazoló dokumentumok.

         A bizalmas információk feldolgozása

                  23.

                  Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a bejelentéshez kapcsolódó információ az üzleti titokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályokkal összhangban bizalmas, az információ kibocsátójának azt egyértelműen „bizalmas”-ként kell megjelölnie, mielőtt feltöltené a Bizottság biztonságos elektronikus felületére vagy adott esetben elektronikus úton elküldené.

                  24.

                  A bejelentések átláthatóságának biztosítása érdekében a bizalmasként benyújtott bejelentéseket kitakart vagy kiigazított betekinthető változatban is be kell nyújtani, amelyet nyilvánossága hoznak.

                  25.

                  A 9. pontban említett bejelentőlapok kitöltésekor a nemzeti szabályozó hatóságok nem adhatnak meg bizalmas információkat.

                  26.

                  Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Brüsszelben, 2021. március 30-án.

               a Bizottság részéről

            Thierry BRETON

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 321., 2018.12.17., 36. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).

         (3)  A Bíróság C-277/16. sz., Polkomtel sp. z o.o. kontra Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej ügyben 2017. december 20-án hozott ítéletének 45. pontja, ECLI:EU:C:2017:989; a Bíróság C-397/14. sz. Polkomtel ügyben 2016. április 14-én hozott ítéletének 56. pontja, valamint a Bíróság válasza a 2. kérdésre, EU:C:2016:256; A Bíróság C-85/14. sz., KPN BV kontra Autoriteit Consument en Markt (ACM) ügyben 2015. szeptember 17-én hozott ítéletének 47. pontja, ECLI:EU:C:2015:610. Lásd még az olasz Consiglio di Stato 3722/2019. sz. ítéletét, amely pusztán eljárási okokból (a jogvita érdemi vizsgálata nélkül), a belső piaci konzultációs eljárás be nem tartása miatt megsemmisítette az AgCom 259/14/CONS sz. határozatát. Ezenkívül a lengyel bíróságok megsemmisítették azokat a tagállamok közötti kereskedelmet érintő nemzeti szabályozási határozatokat, amelyek kötelező előzetes uniós konzultáció nélkül írtak elő szabályozási kötelezettségeket (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  A Bizottság 2003/561/EK ajánlása (2003. július 23.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös szabályozási keretéről szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke szerinti bejelentésekről, határidőkről és konzultációkról (HL L 190., 2003.7.30., 13. o.).

         (5)  A Bizottság 2008/850/EK ajánlása (2008. október 15.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös szabályozási keretéről szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke szerinti bejelentésekről, határidőkről és konzultációkról (HL L 301., 2008.11.12., 23. o.).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Például a súlyozott átlagos tőkeköltség kiszámítására vonatkozó információk a hagyományos infrastruktúra tőkeköltségének kiszámításáról szóló közleménnyel (WACC-közlemény) (2019/C 375/01) összhangban.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  A határidők kiszámítására az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.) az irányadó.

         (11)  Lásd különösen az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások uniós keretszabályozása szerinti piacelemzésről és a jelentős piaci erő eszerinti meghatározásáról szóló bizottsági iránymutatások 24–51. pontját (2018/C 159/01).

         (12)  A Bizottság (EU) 2020/2245 ajánlása (2020. december 18.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (HL L 439., 2020.12.29., 23. o.).

         (13)  Lásd az (EU) 2020/2245 ajánlást és az ajánlást kísérő magyarázó feljegyzést (SWD(2020) 337 final).

         (14)  Erről olyankor van szó, ha a nemzeti bíróság eljárási okokból megsemmisíti a nemzeti szabályozó hatóság határozatát, és a nemzeti szabályozó hatóságnak ugyanazt az intézkedést újra be kell jelentenie a Bizottságnak.

         (15)  A kódex 76. cikkének hatálya alá tartozó társberuházási programok esetében lásd a kódex (201) preambulumbekezdését, amely így fogalmaz: „A hatékonyság érdekében célszerű lehetővé tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság egyetlen intézkedéstervezetről szóló bejelentést tegyen a Bizottságnak valamely, a vonatkozó követelményeket kielégítő társberuházási projekttel kapcsolatosan. Amennyiben a Bizottság nem él azon hatáskörével, hogy előírja az intézkedéstervezet visszavonását, aránytalan lenne megkövetelni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság egyedi határozattervezeteire vonatkozó, ugyanazon eljáráson alapuló későbbi egyszerűsített bejelentések – annak bizonyítékát is beleértve, hogy legalább egy társberuházóval ténylegesen sor került megállapodás megkötésére – a körülmények megváltozásának hiányában visszavonást előíró határozat tárgyát képezzék.”

         I. MELLÉKLET
         ÁLTALÁNOS BEJELENTŐLAP

            A piacelemzéssel és a korrekciós intézkedések előírásával kapcsolatos intézkedéstervezetek (a kódex 64., 67. és 68. cikke):

         (a 16. a) és b) pontban említettek szerint)

                        1. szakasz – A piac meghatározása

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 1.1.

                                 Az érintett termék-, illetve szolgáltatáspiac.

                                 1.2.

                                 Az érintett földrajzi piac(ok)

                                 1.3.

                                 Ha a nemzeti versenyhatóság véleményt adott ki, annak feltüntetése, hogy a versenyhatóság egyetért-e az érintett piac elemzésének javasolt tervezetével.

                        Egyetért

                     ☐

                        Nem ért egyet

                     ☐

                     Ha a nemzeti versenyhatóság nem ért egyet, kérjük, ismertesse ennek okait:

                                 1.4.

                                 A nemzeti nyilvános konzultáció időpontjai

                        __________-tól __________-ig

                                 1.5.

                                 A javasolt piacmeghatározásról folytatott nyilvános konzultáció eredményeinek rövid áttekintése. Kérjük, jelezze, hogy a nyilvános konzultáció után módosította-e az intézkedéstervezetet, és ha igen, röviden ismertesse a változásokat.

                        (pl. hány észrevétel érkezett, mely válaszadók értettek egyet a javasolt piacmeghatározással, mely válaszadók nem értettek vele egyet, és milyen okokból).

                                 1.6.

                                 Amennyiben az érintett piac eltér az (EU) 2020/2245 ajánlásban felsoroltaktól, azon fő okok összefoglalása, amelyek a kódex (1) 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott három kritérium tükrében indokolják a javasolt piacmeghatározást.

                        2. szakasz – A jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások kijelölése

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 2.1.

                                 Azon vállalkozások neve, amelyekről megállapítást nyert, hogy önállóan vagy együttesen jelentős piaci erővel rendelkeznek.
                                 Azon vállalkozások neve – ha vannak ilyenek –, amelyekről megállapítást nyert, hogy már nem rendelkeznek jelentős piaci erővel.

                                 2.2.

                                 Az annak meghatározására használt kritériumok, hogy egy vállalkozás egyénileg vagy együttesen rendelkezik-e jelentős piaci erővel.

                                 2.3.

                                 Az érintett piacon tevékenykedő főbb vállalkozások (versenytársak) neve.

                                 2.4.

                                 A fent említett vállalkozások piaci részesedése (vállalkozásonként) és a piaci részesedés kiszámításának alapja (például forgalom, előfizetők száma).

                                 2.5.

                                 Ha a nemzeti versenyhatóság véleményt adott ki, annak feltüntetése, hogy a versenyhatóság egyetért-e a jelentős piaci erő felmérésének javasolt tervezetével.

                        Egyetért

                     ☐

                        Nem ért egyet

                     ☐

                     Ha a nemzeti versenyhatóság nem ért egyet, kérjük, ismertesse ennek okait:

                                 2.6.

                                 A jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások meghatározására vonatkozóan tartott nyilvános konzultációk eredményei (például összesen hány észrevétel érkezett, hányan támogatják/ellenzik a javaslatot). Kérjük, jelezze, hogy a nyilvános konzultáció után módosította-e az intézkedéstervezetet, és ha igen, röviden ismertesse a változásokat.

                        3. szakasz – Szabályozási kötelezettségek

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 3.1.

                                 A kiróni, fenntartani, módosítani vagy visszavonni tervezett kötelezettségek jogalapja (a kódex 69–74., 76–81. cikke).

                                 3.2.

                                 Azok az okok, amelyek alátámasztják, hogy a kötelezettség kirovása, fenntartása vagy módosítása az alapul szolgáló jogszabályi rendelkezések tükrében arányos és indokolt, vagy annak megjelölése, hogy ez az indokolás pontosan hol található az intézkedéstervezet szövegében (szakasz, bekezdés vagy oldal).

                                 3.3.

                                 Amennyiben a javasolt korrekciós intézkedések eltérnek a kódex 69–74. és 76–80. cikkében meghatározottaktól, kérjük, jelölje meg, hogy a kódex 68. cikkének (3) bekezdése értelmében mely „kivételes körülmények” indokolják az ilyen korrekciós intézkedés alkalmazását, vagy jelölje meg, hogy ez az indokolás az intézkedéstervezet szövegében pontosan hol található (szakasz, bekezdés vagy oldal).

                        3a. szakasz – A kódex 76. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedéstervezetek

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 3a.1.

                                 A jelentős piaci szereplő által felajánlott kötelezettségvállalások, valamint annak rövid leírása, hogy a kötelezettségvállalások miként felelnek meg a 76. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.

                                 3a.2.

                                 A 76. cikk (2) bekezdésének első albekezdése szerinti kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó új VHCN hálózati elemek szabályozási kezelésének leírása.

                                 3a.3.

                                 Adott esetben a 76. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése alapján előírt korrekciós intézkedések leírása.

                        3b. szakasz – A kódex 79. cikke szerinti intézkedéstervezetek

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 3b.1.

                                 A mellékelt kötelezettségvállalási határozat rövid leírása (vagy annak megjelölése, hogy ez az indokolás az intézkedéstervezet szövegében pontosan hol található [szakasz, bekezdés vagy oldal]).

                        3c. szakasz – A kódex 80. cikke szerinti intézkedéstervezetek

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 3c.1.

                                 A vállalkozás szerkezetének rövid leírása (vagy annak megjelölése, hogy ez az indokolás az intézkedéstervezet szövegében pontosan hol található [szakasz, bekezdés vagy oldal]).

                                 3c.2.

                                 A kiszabott vagy visszavont korrekciós intézkedések leírása (adott esetben).

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról.

         II. MELLÉKLET
         ÁLTALÁNOS BEJELENTŐLAP –

            A kódex 61. cikke szerinti szimmetrikus kötelezettségek

         (a 16. a) és c) pontban említettek szerint)

                        1. szakasz – Szimmetrikus kötelezettségek előírására vonatkozó intézkedéstervezetek

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 1.1.

                                 A bejelentett intézkedéstervezet tartalmának rövid összefoglalása.

                                 1.2.

                                 A kiróni, fenntartani, módosítani vagy visszavonni tervezett kötelezettség jogalapja (a 61. cikk (1), (2), (3) vagy (4) bekezdése).

                                 ☐

                                    61. cikk, (1) bekezdés

                                 61. cikk, (2) bekezdés,

                                 ☐

                                 a) pont

                                 ☐

                                 c) pont

                                 ☐

                                 b) pont

                                 ☐

                                 d) pont

                        61. cikk, (3) bekezdés,

                                 ☐

                                 első albekezdés

                                 ☐

                                 második albekezdés

                                 ☐

                                    61.cikk, (4) bekezdés

                                 1.3.

                                 Bármely korábban bejelentett kapcsolódó intézkedéstervezet 32. cikk szerinti bejelentésének hivatkozási adatai (adott esetben).

                                 1.4.

                                 Az érintett vállalkozások neve.

                                 1.5.

                                 A kiróni, fenntartani vagy visszavonni tervezett kötelezettségek.

                                 1.6.

                                 Azok az okok, amelyek alátámasztják, hogy a kötelezettség kirovása, fenntartása vagy módosítása az alapul szolgáló jogszabályi rendelkezések tükrében arányos és indokolt, vagy annak megjelölése, hogy ez az indokolás az intézkedéstervezet szövegében pontosan hol található (szakasz, bekezdés vagy oldal).

                                 1.7.

                                 A nemzeti versenyhivatal állásfoglalása, amennyiben rendelkezésre áll.

                                 1.8.

                                 A javasolt kötelezettségekről szóló nyilvános konzultáció időpontja(i) és az említett nyilvános konzultáció eredményeinek rövid áttekintése. Kérjük, jelezze, hogy a nyilvános konzultáció után módosította-e az intézkedéstervezetet, és ha igen, röviden ismertesse a változásokat.

         III. MELLÉKLET
         RÖVIDÍTETT BEJELENTŐLAP
         (a 17. pontban említettek szerint)

                        1. szakasz – Olyan intézkedéstervezetek, amelyek korábban elrendelt korrekciós szabályozási intézkedések technikai részleteit módosítják
                         (1)
                        vagy a más gazdasági szereplők kötelezettségeiről szóló olyan utólagos értesítések, amelyek a már alkalmazott megközelítést/módszert használják

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 1.1.

                                 A korábban bejelentett intézkedéstervezetek bejelentésének hivatkozási adatai

                                 1.2.

                                 A változás által érintett technikai részletek rövid leírása (az érintett piac megjelölésével), vagy a más gazdasági szereplők kötelezettségeiről szóló, már alkalmazott megközelítést/módszert használó utólagos értesítés esetében a bevezetendő korrekciós intézkedések megjelölése.

                                 1.3.

                                 Ha az aktualizált technikai részletek egy árképzési struktúrához kapcsolódnak (pl. a költségek éves aktualizálása és a számviteli modellek becslése), annak magyarázata, hogy ez rutinszerű frissítés-e.

                                 1.4.

                                 A javasolt intézkedéstervezetről folyt-e konzultáció a nemzeti versenyhatósággal? Ha igen, mi volt a véleménye?

                                 1.5.

                                 Megjegyzések:

                        2. szakasz – Olyan intézkedéstervezetek, amelyek egy korábban bejelentett és értékelt társberuházási program szerinti későbbi egyedi határozattervezet formáját öltik, amennyiben a körülményekben nem volt változás. (a kódex 76. cikke)

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 2.1.

                                 Az intézkedéstervezet tartalmának rövid leírása, feltüntetve annak bizonyítékát, hogy legalább egy társberuházóval megállapodást kötöttek.

                                 2.2.

                                 A korábban bejelentett intézkedéstervezet(ek) bejelentésének hivatkozási száma(i)

                                 2.3.

                                 Azon gazdasági szereplők jegyzéke, akikre ez az intézkedéstervezet alkalmazandó.

                                 2.4.

                                 A javasolt intézkedéstervezetről folyt-e konzultáció a nemzeti versenyhatósággal? Ha igen, mi volt a véleménye?

                                 2.5.

                                 Megjegyzések.

            (1)  A nemzeti szabályozó hatóságok gyakran módosítják a korábban elrendelt korrekciós intézkedések technikai részleteit a vonatkozó gazdasági mutatók vagy tényezők változásainak (például a berendezések költségének, a munkaerőköltségeknek, az inflációs rátának, vagy az ingatlanbérleti rátának a változásai) figyelembevétele, vagy az előrejelzések vagy feltételezések aktualizálása érdekében. A rövidített bejelentőlapon csak a korábban meglévő korrekciós intézkedések jellegét vagy általános hatályát nem érintő részletes változtatásokat vagy frissítéseket lehet bejelenteni. Ezzel szemben a korrekciós intézkedések jellegében vagy hatókörében bekövetkező lényeges változásokat, mint például a költségek vagy árak kiszámításához használt módszerek módosítását, valamint a fokozatos díjcsökkentésre rendelkezésre álló időszakok vagy az árszintek változásainak meghatározását (kivéve az olyan árváltozásokat, amelyek egyszerűen a fentiekben említett releváns gazdasági mutatók vagy tényezők változásait tükrözik) az általános bejelentőlap segítségével kell bejelenteni.

         IV. MELLÉKLET
         AZ ELFOGADOTT INTÉZKEDÉS(EK) KÖZLÉSE
         (a 8. pontban említettek szerint)

                        1. szakasz – Az elfogadott intézkedés azonosítása

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 1.1.

                                 Az elfogadott intézkedés hatálybalépésének időpontja

                                 1.2.

                                 Az intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak a tervezési szakaszban korábban megküldött bejelentés nyilvántartási száma és címe.

                                 1.3.

                                 Kapott-e a nemzeti szabályozó hatóság észrevételeket a Bizottságtól, más nemzeti szabályozó hatóságoktól vagy a BEREC-től az intézkedéstervezetnek a kódex 32. cikke (3) bekezdése szerinti bejelentésére válaszul?

                        Igen

                     ☐

                        Nem

                     ☐

                        2. szakasz – Annak részletes ismertetése, hogy miként biztosították az észrevételek lehető legnagyobb mértékű figyelembevételét

                     Kérjük, adjon tájékoztatást a következőkről (adott esetben):

                                 2.1.

                                 Magyarázat arra vonatkozóan, hogy a nemzeti szabályozó hatóság miként biztosította az észrevételek lehető legnagyobb mértékű figyelembevételét. Amennyiben az észrevételek figyelembevétele érdekében módosult az intézkedéstervezet szövege, kérjük, adja meg az aktualizált cikkekre/szakaszokra/oldalszámra vonatkozó releváns hivatkozásokat.

                     [Az 1. megjegyzés címsora]

                        Annak magyarázata, hogy ezt miként vették figyelembe, illetve hivatkozás az elfogadott intézkedés azon szakaszára, ahol ezek az információk megtalálhatók

                     [A 2. megjegyzés címsora]

                        Annak magyarázata, hogy ezt miként vették figyelembe, illetve hivatkozás az elfogadott intézkedés azon szakaszára, ahol ezek az információk megtalálhatók

                     [A 3. megjegyzés címsora]

                        Annak magyarázata, hogy ezt miként vették figyelembe, illetve hivatkozás az elfogadott intézkedés azon szakaszára, ahol ezek az információk megtalálhatók