title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Portugália 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/142

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Portugália 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/22)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Portugáliát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  A Portugáliára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Portugália által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugáliában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A jelentős nettó külső kötelezettségállomány, a magánszektor és a közszektor nagy adósságállománya és a nemteljesítő hitelek magas aránya, háttérben az alacsony termelékenységgel, sebezhetővé teszi az országot.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Portugáliát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlanak el Portugália régiói között, mindenekelőtt a jelentős mértékben turizmusra támaszkodó régiókban, mint Algarve, valamint Madeirán és az Azori-szigeteken, amelyek legkülső régiónak minősülnek. Ez a Portugálián belüli regionális és területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Portugália 2020. május 16-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Portugália jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik. A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Portugáliának biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (7) 2019-ben ne haladja meg a 0,7 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében azonban a Portugáliára vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

                  (12)

                  A kormány 2020. évi stabilitási programja nem tartalmaz sem makrogazdasági forgatókönyvet, sem a tervezett államháztartási egyenleget és GDP-arányos államadósságot, legalább 2020-ra vonatkozóan. A 2020. évi stabilitási program becslései szerint azonban a korlátozások minden 30 munkanapja – azaz körülbelül 1,5 teljes hónap – átlagosan 6,5 százalékpontos negatív hatást gyakorolhat az éves GDP-re. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi. A költségvetési előrejelzések mögött kockázatok húzódnak meg, amelyek az egyes állami vállalatokból és a Covid19-járvánnyal kapcsolatos, magánszektort érintő intézkedésekből fakadó állami függő kötelezettségek megugrásához kapcsolódnak. Ezek hozzáadódnak a már korábban vállalt függő kötelezettségekhez.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Portugália időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program havi vagy éves alapon becsüli meg ezen intézkedések költségvetési hatásait, anélkül, hogy aggregált éves számadatot jelezne elő 2020-ra. Az intézkedések között szerepel többek között a vállalkozásoknak az üzleti tevékenység újrakezdéséhez nyújtott egyszeri különleges támogatás (508,0 millió EUR, azaz a GDP 0,3 %-a), a munkavégzés ideiglenes szüneteltetésére vagy a rendes munkaidő lerövidítésére vonatkozó egyszerűsített rendszer („lay-off”, havonta 373,3 millió EUR, azaz a GDP 0,2 %-a), valamint az egyéni védőeszközök beszerzése az egészségügyi rendszerben (havonta a GDP 0,1 %-a) (8). A Bizottság becslése szerint ezek az intézkedések 2020-ban összesen a GDP mintegy 2,5 %-ának megfelelő közvetlen költségvetési kiadást eredményezhetnek. Emellett Portugália olyan, a 2020. évi stabilitási programban közel 25,1 milliárd EUR értékűre, azaz a GDP 12,5 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek ugyan nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások és háztartások likviditásának támogatásához. Ezen intézkedések közé tartoznak a hozzáadottérték-adó, a személyi jövedelemadó és a társasági adó, valamint a társadalombiztosítási járulékok tekintetében biztosított halasztások (7,9 milliárd EUR, azaz a GDP 3,9 %-a), továbbá az államilag garantált hitelkeretek és más hasonló kezdeményezések (4,0 milliárd EUR, azaz a GDP 2,0 %-a). Összességében a Portugália által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Portugália államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 6,5 %-át, 2021-ben pedig a GDP 1,8 %-át teszi ki. A GDP-arányos államadósság az előrejelzések szerint 2020-ban eléri a 131,6 %-ot, majd 2021-ben 124,4 %-ra csökken.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Portugália a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  A Covid19-világjárvány 2020. március elején érte el Portugáliát, jelentős nyomás alá helyezve az ország egészségügyi rendszerét. A kormány rövid időn belül a járvány megfékezésére irányuló, szigorú intézkedések széles körét hajtotta végre, a 2020. március 18. és 2020. május 2. közötti időszakra alkotmányos szükséghelyzetet léptetett életbe annak érdekében, hogy a lehetséges mértékben korlátozza a betegség terjedését és mérsékelje a halálesetek számát. Portugália intézkedéseket hozott az egészségügyi rendszer reagálási képességének megerősítése és a fertőzési görbe lapítása érdekében, hogy a kórházak ne terhelődjenek túl. A járvány megfékezésére irányuló nemzeti és globális intézkedések a legtöbb ágazatban súlyosan korlátozták a gazdasági tevékenységet; különösen súlyosan érintették a turizmust és a kapcsolódó tevékenységeket, és lerontották Portugália társadalmi és gazdasági kilátásait, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében. A gazdaság 2020-ban várhatóan 6,8 %-kal zsugorodik, majd 2021-ben 5,8 %-kal növekszik.

                  (17)

                  A Covid19-világjárvány emberek egészségére gyakorolt azonnali hatásának enyhítése érdekében széles körben jelentős kiadásokat eszközöltek az egészségügyi rendszer támogatása érdekében. Beruházásokra van szükség az egészségügyi rendszer rezilienciájának javítása érdekében, biztosítva a válsághelyzetekre való reagálási képességek erősítéséhez szükséges berendezéseket, termékeket és infrastruktúrát, beleértve az intenzív ellátást, a tesztelést, a technológiai és az alkalmazott orvosi kutatást és az egyetemes hozzáférést, a városi területeken kívül, valamint Madeirán és az Azori-szigeteken, azaz a legkülső régiókban is. A Covid19-járvány kezdetén éppen folyamatban volt a közkórházak új irányítási modelljének bevezetésére irányuló terv fokozatos megvalósítása, melynek részét képezte az éves költségvetések jelentős emelése is. A jelenlegi helyzetben e terv folyamatos végrehajtása hozzájárulhat az egészségügyi rendszer rezilienciájának megerősítéséhez. A Covid19-járvány bebizonyította, hogy Portugáliában sérülékenyek a hosszú távú gondozást biztosító létesítmények, amelyekben magasabb volt a fertőzések aránya. Annak ellenére, hogy az elmúlt évtizedben javult a tartós ápolás-gondozásra való jogosultság területi eloszlása, az általános hozzáférési arány az ország valamennyi régiójában alacsony. Ugyanakkor az egészségügyi kiadások már a Covid19-járvány kitörése előtti előrejelzések szerint is hosszú távon jelentősen emelkedni fognak a GDP százalékában kifejezve. A jelenlegi válság, valamint az idősödéssel kapcsolatos kihívások kezeléséhez folyamatos erőfeszítésekre van szükség az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás hatékonyságának és kapacitásának javítása érdekében.

                  (18)

                  A 2014 óta tartó pozitív munkaerőpiaci fejleményeket követően Portugália most rendkívüli foglalkoztatási kihívásokkal néz szembe a világjárvány következtében. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség a 2019. évi 6,5 %-ról 2020-ban az aktív népesség 9,7 %-ára emelkedik, majd 2021-ben 7,4 %-ra esik vissza. A foglalkoztatás támogatása és a munkahelyek megszűnése kockázatának csökkentése érdekében Portugália egyszerűsítette és kiigazította a munkavégzés ideiglenes szüneteltetésére vagy a rendes munkaidő lerövidítésére vonatkozó hatályos szabályozásának alkalmazását. Az uniós és nemzeti programok célzott felhasználása megóvhatná a munkahelyeket és a gazdasági tevékenységet, különösen a kkv-k körében. A helyreállítás szakaszában a személyre szabott és célzott aktív munkaerőpiaci intézkedések – különösen a továbbképzés és az átképzés – döntő szerepet fognak játszani a munkaerő munkavállalási képességének fenntartásában. A munkáltatók, az oktatási és képzési intézmények, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatok közötti együttműködés kulcsfontosságú lesz a nagymértékű munkaerő-felvétel megvalósításához.

                  (19)

                  A Covid19-világjárvány a társadalmi hatások enyhítését és a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek védelmét célzó intézkedéseket tesz szükségessé, hogy az egyenlőtlenségek ne súlyosbodjanak. Ezek közé tartoznak a munkanélküliellátás-rendszerek és a leginkább érintett munkavállalók – köztük az önfoglalkoztatók és a nem hagyományos munkaviszonyban dolgozók – jövedelemtámogatása, a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a munkaerőpiacra való visszailleszkedést elősegítő intézkedések. A nemzeti szociális szükséghelyzeti tervnek a szociális partnerekkel és a civil társadalommal együttműködésben történő végrehajtása hozzájárulhat a válság társadalmi következményeinek enyhítésére irányuló azonnali és összehangolt fellépéshez. A szociális transzferek hatékonyságának az elmúlt években tapasztalt csökkenését ellensúlyozó szakpolitikai változások – pl. a minimáljövedelem, az időseknek nyújtott szolidaritási pótlék, a nyugdíjak és a családi ellátások növelése – pozitív hatást gyakoroltak a jövedelemeloszlásra. Mindazonáltal a szociális transzferek (a nyugdíjakat nem számítva) 2018-ban Portugáliában mindössze 23,8 %-kal csökkentették a szegénység kockázatának kitett lakosság arányát, ami jelentősen elmarad a 34 %-os uniós átlagtól. Továbbá a nemzeti szegénységi küszöb mindössze 40 %-át kitevő jövedelmet biztosító minimálbérrendszer megfelelősége az utolsók között van az EU-ban.

                  (20)

                  A Covid19-világjárvány jelentős igényeket támaszt a digitális technológiák használatával szemben az oktatáshoz, a képzéshez és az üzleti tevékenységhez való folyamatos hozzáférés biztosítása érdekében, a közösségi távolságtartást célzó intézkedések szükséges alkalmazása mellett. A portugál iskolák és szakképző központok bezártak, és a hagyományos, személyes jelenléten alapuló tanulás helyett távoktatást kínálnak. A háztartások mintegy 6 %-a még mindig nem rendelkezik internet-hozzáféréssel, ami a becslések szerint 50 000 tanulót érint, az internet-hozzáférés és a távközlési hálózatok lefedettsége pedig jelentős eltéréseket mutat a városi és vidéki területek között. A társadalmi-gazdasági szempontból előnyös helyzetű családokból származó diákok jobb helyzetben vannak a távoktatás jelentette kihívások kezeléséhez. Továbbá Portugáliában jelentős a digitális készségek hiánya. 2019-ben a lakosság 48 %-a nem rendelkezett alapvető digitális készségekkel, közülük mintegy 26 %-nak egyáltalán nem voltak digitális készségei, azok aránya pedig, akik még soha nem használták az internetet, kétszerese volt az uniós átlagnak. A jelenlegi körülmények szükségessé teszik az e-képzési kurzusok intenzív végrehajtását, valamint a digitálisan kirekesztődöttek segítését a távoktatáshoz való hozzáférés akadályainak leküzdésében. Az alternatív munkafeltételek biztosítását és a digitális szolgáltatások nyújtását lehetővé tevő digitális technológiák bevezetésével a szolgáltatásaikat online nyújtani képes vállalkozások megőrizhetnék üzletmenetük folytonosságát, és ezáltal enyhülne a korlátozások hatása egyes ágazatokban. Ez különösen fontos Portugáliában, amelynek gazdaságát leginkább a hagyományos ágazatokban koncentrálódó mikrovállalkozások jellemzik. A kkv-k digitalizálásának egyik fő akadálya a digitális tudáshiány, amely a vezetők és az alkalmazottak általánosan alacsony digitális jártassági szintjének a következménye.

                  (21)

                  Az elkerülhető csődök megelőzése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a vállalkozások túléljék a sokkot és versenyképesek maradjanak, Portugália intézkedéscsomagot fogadott el, amelynek célja azon életképes vállalkozások, különösen kkv-k támogatása, amelyeket érintett a közösségi távolságtartásra irányuló, a működés korlátozásával és a hazai és globális kereslet csökkenésével járó intézkedések bevezetése. Az intézkedések középpontjában a likviditási támogatás nyújtása áll, többek között az állam és az állami pénzügyi intézmények által finanszírozott garanciák, közvetlen támogatások, adóhalasztások és a társadalombiztosítási járulékok csökkentése és halasztása révén, továbbá a lakbérfizetés halasztásával, valamint a háztartások és a vállalkozások bankhiteleire elrendelt állami moratórium segítségével. Különösen a legsúlyosabban érintett ágazatokra összpontosítanak, beleértve a turizmust, a vendéglátást és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, valamint a gyártó és exportáló vállalkozásokat. Fontos, hogy a közintézmények és a magánszférabeli közvetítők kellő időben és hatékonyan hajtsák végre ezeket az intézkedéseket. Ezzel összefüggésben a portugál kormány egyszerűsítette a hitelkeretekhez való hozzájutás eljárását, nevezetesen a vállalkozások által benyújtandó dokumentációt. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját és a gazdaság finanszírozási feltételeit. További szakpolitikai intézkedések célja a vállalkozók és az önfoglalkoztatók támogatása.

                  (22)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése szempontjából fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A kutatást és innovációt, a digitalizációt, a konnektivitást és a zöld átállást támogató, növekedésösztönző beruházások hozzájárulnak majd a portugál gazdaság helyreállításához és a hosszú távú fenntartható növekedés felé terelik azt. A közlekedési infrastruktúrába történő beruházások megoldást jelenthetnek Portugália periférikus helyzetére, különösen azáltal, hogy megszüntetik a Spanyolországgal való vasúti összeköttetés hiányosságait, és lehetővé teszik a portugál kikötők kihasználatlan potenciáljának kiaknázását. Portugália nemzeti energia- és klímaterve kitér az éghajlatvédelmi és energetikai átállás kezeléséhez szükséges jelentős beruházásokra. Az épületek energiahatékonyságának javítása és a vállalkozások energiafogyasztásának csökkentése terén még mindig sok tennivaló van. Az Ibériai-félszigeten belüli jobb energetikai összeköttetés fokozottabb versenyt tenne lehetővé, és előmozdítaná a megújuló energia elterjedését. A beruházások elősegíthetik az éghajlatváltozás káros hatásaira, például az árvizekre és az erdőtüzekre való felkészülést, javíthatják a víz- és hulladékgazdálkodást, és fejleszthetik a körforgásos gazdaságban rejlő lehetőségeket. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Portugáliában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Portugália a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (23)

                  A portugál igazságszolgáltatási rendszer az elmúlt években hatékonyabbá vált több olyan intézkedésnek köszönhetően, amelyek végrehajtása jelenleg is folyamatban van. A világjárvány és az abból eredő recesszió azonban a jogviták számának növekedéséhez vezethet, ami tovább súlyosbíthatja a fennmaradó szűk keresztmetszeteket, különösen a hosszadalmas eljárásokat és a közigazgatási és adóügyi bíróságok jelentős ügyhátralékát. Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és rezilienciájának növelése javíthatná az üzleti környezetet, ami különösen a belföldi kkv-k és befektetők javát szolgálná.

                  (24)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (25)

                  Az elmúlt években a portugál bankrendszerben több átfogó javulás volt tapasztalható. A nyereségességi mutatók javultak az ágazat hatékonyságának növelésére, valamint a céltartalékok és értékvesztések csökkentésére irányuló erőfeszítéseknek köszönhetően. A javuló nyereségességre tekintettel a bankrendszer tovább haladt a tőkemegfelelési mutatók megerősítése felé vezető úton. A szavatolótőke szintje azonban még mindig az uniós átlag alatt van. A nemteljesítő hitelek aránya évek óta csökkenő tendenciát mutat, de még így is kétszerese az uniós aránynak. A jövedelemtermelő kapacitás továbbra is kihívást jelent az alacsony kamatlábak és a változatlanul magas eladósodottság jellemezte gazdaságban. A Covid19-válság és az alacsony kamatlábkörnyezet és az olajtól függő országoknak való bizonyos fokú kitettség kihívások elé állítja a bankszektort, és ez tükröződni fog a nyújtott hitelek minőségében.

                  (26)

                  Megállapították, hogy az elhúzódó fizetésképtelenségi eljárások jelentik az egyik fő tényezőt, amely megakadályozza, hogy a bankok gyorsan kezeljék a nemteljesítő hitelek meglévő állományát. Az elhúzódó fizetésképtelenségi eljárások jelentősen befolyásolják ezen eszközök másodlagos piaci árazását is, mivel a hitelezőknek teljesített kifizetésekben mért eredmények nem kielégítők. A nemteljesítő hiteleken belül továbbra is folyamatosan magas (körülbelül kétharmad) a vállalati hitelek aránya, amelyek esetében a legkevésbé van lehetőség gyors, sztenderd megközelítésre. Az elmúlt években mind a fizetésképtelenségi, mind a polgári jogi végrehajtási eljárás többször módosult. A további – különösen az indokolatlan késedelmet érintő – kiigazítások mind a hitelezők, mind a hitelfelvevők számára segítséget jelentenének, ez utóbbiak pedig tiszta lappal indulhatnának.

                  (27)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Portugália hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (28)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Mivel Portugália pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (29)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a portugál gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Portugáliának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Portugália fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (30)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (9) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (31)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat az 1., 2., 3. és 4. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Portugália 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját, valamint biztosítsa a színvonalas egészségügyi ellátáshoz és a hosszú távú gondozáshoz való egyenlő hozzáférést.

                  2.

                  Támogassa a foglalkoztatást, és helyezze előtérbe a munkahelyek megőrzését célzó intézkedéseket. Biztosítson elegendő és hatékony szociális védelmet és jövedelemtámogatást. Támogassa a digitális technológiák használatát a színvonalas oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés biztosítása és a vállalkozások versenyképességének fokozása érdekében.

                  3.

                  Hajtsa végre a vállalkozások, különösen a kkv-k likviditáshoz való hozzáférésének biztosítását célzó ideiglenes intézkedéseket. A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a vasúti infrastruktúrát, valamint az innovációt.

                  4.

                  Növelje a közigazgatási és az adóügyi bíróságok hatékonyságát.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 129. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a 2020. évi költségvetési hatások a GDP százalékában vannak kifejezve (200,4 milliárd EUR).

         (9)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Románia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/23

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/149

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Románia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/23)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Romániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Romániára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Románia által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Konkrétan a költségalapú versenyképességhez és a folyó fizetési mérleg egyre nagyobb hiányához kapcsolódóan talált gyenge pontokat egy olyan gazdaságban, amelyet az expanzív fiskális politika és a kiszámíthatatlan üzleti környezet jellemez.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án a közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Romániát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták és a jelentős beruházási és munkatermelékenységi különbségek miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes román régiókat. Ez Románián belül a regionális egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, megfordítva a főváros és az ország többi része, valamint a városi és a vidéki területek közötti egyenlőtlenségek enyhe csökkenésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Románia 2020. május 8-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. május 14-én pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Románia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A 2020. április 3-án elfogadott (EU) 2020/509 határozatában (7) a Tanács megállapította, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn, mivel az ország 2019-ben nem felelt meg a hiánykritériumnak. A megállapítás a kormány aktualizált költségvetési célkitűzésein alapult, amelyek tükrözték az adott évre vonatkozóan addig rendelkezésre álló költségvetés-végrehajtási adatokat. A bruttó nemzeti termék (GDP) 4,3 %-ának megfelelő 2019. évi költségvetésihiány-adat megerősítette a hiánykritérium megszegését. A túllépés az erőteljes gazdasági növekedés időszakában, 2016 óta folytatott expanzív fiskális politika következtében folyamatosan halmozódó költségvetési egyensúlyhiányok eredményeként alakult ki. A nemzeti költségvetési szabályoktól való rendszeres és ismételt eltérések ebben az időszakban nagyrészt hatástalanná tették ezeket a szabályokat. Emellett Románia ismételten nem tett eredményes intézkedéseket a Tanács által a jelentős eltérési eljárás keretében hozzá intézett ajánlásokra válaszul. A Tanács továbbá 2020. április 3-án ajánlást (8) adott ki, melyben felszólította Romániát, hogy legkésőbb 2022-ig szüntesse meg a túlzott költségvetési hiányt.

                  (13)

                  Románia államháztartásának hosszú távú fenntarthatósága már a Covid19-járvány kitörése előtt veszélybe került a magas költségvetési hiány és az elöregedéssel kapcsolatos költségek – különösen a nyugdíjak – előre jelzett jelentős növekedése miatt. Az öregségi nyugdíjakat 2019 szeptemberében 15 %-kal növelték, a 2019 nyarán elfogadott nyugdíjtörvény alapján 2020 szeptemberében pedig 40 %-kal emelik, majd 2021 szeptemberében újraszámítják. A nyugdíjkiadások így jelentősen növekednének a 2020 és 2022 közötti időszakban. A költségvetési fenntarthatósági kockázatokat tovább súlyosbítja a Covid19-világjárvány gazdasági tevékenységre gyakorolt hatása és az annak enyhítéséhez szükséges költségvetési erőfeszítés. A korábbi költségvetési politikai döntések nyomán Romániának kevés költségvetési tartaléka maradt a Covid19-válság kezelésére.

                  (14)

                  A 2020. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 4,3 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 6,7 %-ának megfelelő hiányra romlik, míg a GDP-arányos államadósság a 2019. évi 35,2 %-ról 2020-ra várhatóan 40,9 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi. Emellett a költségvetési előrejelzések mögött kockázatok húzódnak meg: mindenekelőtt úgy tűnik, hogy egyes bevételi tételekre vonatkozó becslések nem felelnek meg az alapul szolgáló makrogazdasági előrejelzéseknek, míg egyes folyó kiadási tételekre vonatkozó szerény becslések olyan költségvetési konszolidációs intézkedéseken alapulnak, amelyeket a program nem határoz meg.

                  (15)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Románia időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 1,2 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalják az alkalmazottaknak nyújtott technikai munkanélküli ellátást és a munkavállalók más kategóriáinak nyújtott hasonló juttatásokat, az orvostechnikai felszerelések beszerzését és egyéb, a Covid19 elleni küzdelem érdekében eszközölt kiadásokat, valamint a Covid19 által fertőzött betegekkel dolgozó egészségügyi alkalmazottaknak kifizetett prémiumokat. Emellett a kormány olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az említett intézkedések közé tartoznak az adóhalasztások, a hozzáadottérték-adó (héa) visszatérítések felgyorsítása, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott hitelgaranciák, a háztartások és a kkv-k számára a banki hitelek törlesztésére vonatkozó ideiglenes moratórium, valamint a kkv-k számára a bérleti és közüzemi számlák kifizetésének elhalasztása. Összességében a Románia kormánya által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással.

                  (16)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Románia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –9,2 %-át, 2021-ben pedig a GDP –11,4 %-át teszi ki. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a Bizottság előrejelzése szerint 2020-ban eléri a 46,2 %-ot.

                  (17)

                  Románia 2020. március 16-án szükséghelyzetet hirdetett ki. 2020. március 25-től bezárt minden iskola és – az elsődleges szükségleteket kielégítő termékeket értékesítők kivételével – minden üzlet, valamint határátlépési korlátozások léptek hatályba. A közterületeken való mozgás csak korlátozott esetekben vált engedélyezetté, a 65 év felettiekre pedig még szigorúbb intézkedések vonatkoztak. Románia továbbá betiltotta az utazást egyes külföldi országokba, és több várost is szigorú karantén alá helyezett. Ez a helyzet megterhelte a termelő gazdasági ágazatokat, mivel a korlátozó intézkedések súlyos negatív hatást gyakoroltak a gazdasági tevékenységre. Március második felében számos iparvállalat leállította a gyártást, ami jelentős továbbgyűrűző hatásokkal járt a kulcsfontosságú ágazatokban, például a gépjárműiparban. Hasonló fejlemények figyelhetők meg a kiskereskedelemben és vendéglátásban is. Az összesített hatás 2020-ban recesszióba sodorja a gazdaságot. A szükséghelyzet 2020. május 14-én véget ért, és Románia bejelentette, hogy fokozatosan feloldja a korlátozó intézkedéseket. 2020. május 15-től intézkedéseket vezettek be a városokon belüli mozgás megkönnyítésére, a kiskereskedelem részleges újraindítására, valamint a szájmaszkok zárt köztereken és üzletekben, tömegközlekedésben és munkahelyeken történő kötelező használatára vonatkozóan. Néhány gépjárműipari gyártó 2020. április végén, illetve május elején fokozatosan újraindította tevékenységét. A kormány további intézkedéseket készít elő a gazdaság újraindítása érdekében.

                  (18)

                  A világjárvány példátlan nyomás alá helyezte az egészségügyi rendszert. A válság olyan rendszert sújtott, amelyet már amúgy is strukturális hiányosságok jellemeztek – alacsony volt például az egészségügyi kiadások szintje, és egyenlőtlen az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés. Ezzel összefüggésben az egészségügyi rendszer rezilienciájának és a sokkhatásokra való reagálási képességének javítása alapvető kihívást jelent. Az azonnali reagálás részeként Románia kritikus fontosságú egészségügyi termékeket vásárolt, és a Covid19-járvánnyal kapcsolatos egészségügyi költségeket belefoglalta az egészségbiztosítással nem rendelkezők számára is elérhető minimumcsomagba. Az egészségügyi munkaerő – többek között a háziorvosok – jelentős hiánya, az elavult egészségügyi létesítmények, az egészségügyi termékek hiánya, az egészségügyi dolgozók elégtelen képzése, valamint az ellátás különböző szintjei közötti folyamatosság és integráció korlátozottsága gyengíti az egészségügyi rendszer rezilienciáját. Beszámolók szerint a kielégítetlen egészségügyi szükségletek már a Covid19-válság előtt növekvőben voltak, és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés valószínűleg romlott. A világjárvány még inkább rávilágított a regionális különbségekre, valamint az alacsony jövedelmű csoportok és az idősek egészségügyi ellátásának hiányosságaira. Hosszabb távon a népesség elöregedése és a migráció olyan kihívásokat jelentenek, amelyek egyre nagyobb nyomást gyakorolnak az egészségügyi rendszer fenntarthatóságára. A Covid19 fényében ugyanilyen fontos a strukturális kérdések jól célzott közpolitikai intézkedésekkel való kezelése, beleértve a megelőző ellátás, a járóbeteg-szakellátás és a közösségi ápolás-gondozás fejlesztését. A román egészségügyi rendszer megerősítése érdekében hosszú távú beruházásokra lesz szükség az egészségügyi dolgozók és felszerelések rendelkezésre állásának biztosításához, a technológiai és az alkalmazott kutatások fellendítéséhez, valamint az egészségügyi szolgáltatások lefedettségének és hozzáférhetőségének – többek között az e-egészségügyi szolgáltatások használata révén történő – javításához, a nem városi területeken is.

                  (19)

                  Az elmúlt években tapasztalt gyors gazdasági növekedés a szociális körülmények javulását eredményezte. A háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme 2019-ben 5,7 %-kal nőtt. A szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, amely 2019-ben 31,2 %-os értéken állt, a legmagasabbak között volt az Unióban, jóllehet folyamatosan csökkenő pályán van. A világjárvány gazdaságra gyakorolt hatása azonban a szociális körülmények romlásához vezethet. A szegénység és a társadalmi kirekesztés, többek között a gyermekszegénység, a dolgozói szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek várhatóan nőni fognak, és e kockázatoknak leginkább az olyan veszélyeztetett csoportok, mint például a nem hagyományos munkaviszonyban dolgozók, a be nem jelentett munkavállalók, az önfoglalkoztatók, a romák, a fogyatékossággal élők, az idősek és a hajléktalanok vannak kitéve. A szociális védelmi intézkedések hatóköre és megfelelősége továbbra is korlátozott, valamint az adó- és ellátási rendszer sem járul hozzá hatékonyan a jövedelmek újraelosztásához. A vidéki térségekben és illegális településeken élő gyermekek korlátozottan férnek hozzá a színvonalas kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a megfelelő táplálkozáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz. A szociális transzferek igen korlátozott hatást gyakorolnak a szegénység csökkentésére, és a legtöbb szociális ellátás alapjául szolgáló szociális referenciaindexet 2008 óta nem aktualizálták. A minimumjövedelem-támogatás megfelelősége továbbra is az egyik legalacsonyabb az Unióban. Bár a pénzügyi felzárkózást elősegítő minimumjövedelem reformját 2016-ban elfogadták, annak végrehajtását 2021-re tovább halasztották. A szociális és alapvető szolgáltatások nagyrészt továbbra is elégtelenek, többek között az olyan területeken, mint a víz és a megfelelő higiénés körülmények, az energia és a lakhatás. Emellett a szolgáltatások területi eloszlása egyenlőtlen, és jelentős vidéki–városi és regionális különbségek jellemzik. Ez korlátozhatja a világjárvány hatásának ellensúlyozására való képességet. A szociális gazdaság kínálta lehetőségeket nem használják ki kellőképpen a szociális körülmények javítására.

                  (20)

                  2019 folyamán a munkaerőpiaci fejlemények pozitívak maradtak, de a régiók, a vidéki és a városi területek, valamint a társadalmi-gazdasági csoportok közötti különbségek továbbra is fennállnak. Különösen magas szintű az inaktivitás a nők, a fiatalok, az alacsony képzettségűek, a fogyatékossággal élők és az idősebbek körében. A Covid19-járvány kitörésével összefüggésben a jelenlegi kihívások valószínűleg súlyosbodnak, a munkanélküliség és az inaktivitás gyors növekedésével együtt. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 6,5 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 5,4 %-ra javul. A be nem jelentett munkavégzés továbbra is kihívást jelent, és kedvezőtlen hatása a jelenlegi helyzetben súlyosbodhat, ami aláhúzza a bejelentett munkára való áttérés támogatásának fontosságát. Ezért alapvető, hogy a válság által érintett veszélyeztetett csoportok és munkavállalók szükségleteinek kielégítésére időben, személyre szabott szolgáltatások álljanak rendelkezésre. A nemrégiben indított technikai munkanélküliségi rendszer mellett a munkaerőpiac rövid és hosszú távú rezilienciájának erősítéséhez elengedhetetlen a csökkentett munkaidős foglalkoztatáshoz való hozzáférés bővítése, a jövedelemtámogatási intézkedések előmozdítása, valamint a rugalmas munkafeltételek és a távmunka lehetővé tétele az érintett munkavállalók számára, a szociális partnerek bevonásával.

                  (21)

                  A demográfiai fejlemények és az oktatás és képzés korlátozott munkaerőpiaci relevanciája miatt továbbra is fennálló strukturális munkaerőhiány és szakemberhiány már a világjárvány előtt is korlátozta Románia gazdasági növekedési potenciálját. A tanulási tevékenységekben részt vevő felnőttek aránya 2019-ben 1,3 % volt, ami az egyik legalacsonyabb az Unióban. A kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való alacsony részvétel növeli az esélyek egyenlőtlenségét a tanulók között. Az oktatás méltányossága, inkluzivitása és színvonala továbbra is fontos kihívást jelent, és ezen a területen stratégiai reformokra van szükség. Annak ellenére, hogy az utóbbi években történt némi előrelépés, Romániában magas a korai iskolaelhagyók aránya (2019-ben 15,3 %), valamint a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya (14,7 %, ami enyhe növekedést jelent 2018-hoz képest). Még mindig nem létezik olyan integrált, országos szintű stratégia, amely a korai iskolaelhagyás megelőzésére irányulna. Az oktatási eredmények nem javulnak, különösen a vidéki és gazdasági szempontból hátrányos helyzetű területeken. A felsőoktatásban való részvétel alacsony, és továbbra sem igazodik kellőképpen a munkaerőpiaci igényekhez. A természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) területén végzettek száma továbbra is alacsony. Románia a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató számos eleme – köztük a digitális közszolgáltatások, a teljes lakosság digitális készségei és a vállalkozások digitalizációja – tekintetében gyengén teljesít. A digitális alapkészségek és a szoftveres alapkészségek a legalacsonyabbak között vannak az Unióban. Az egyenetlen digitális infrastruktúra és a hiányos digitális készségek miatt a Covid19-járvány kitörése nyomán a távoktatásra való átállás kihívást jelent az oktatási és képzési intézmények, az oktatók és a diákok, különösen pedig a hátrányos helyzetű tanulók és a romák számára.

                  (22)

                  A Covid19-világjárvány és az abból fakadó korlátozó intézkedések miatt az egész országban megszakadtak az ellátási láncok, a vállalkozásoknak csökkenteniük kellett tevékenységeiket, sőt be is kellett zárniuk, és az emberek nem tudtak dolgozni. A kereskedelem zavarai és a korlátozó intézkedések mérettől függetlenül súlyosan érintették a vállalkozásokat – különösen a kkv-kat –, amelyeknek likviditási korlátokkal és csődkockázattal is szembe kell nézniük. A kormány a vállalkozásoknak nyújtott testreszabott támogatást és az összes érintett munkavállaló jövedelmének védelmét ötvöző intézkedéscsomagot fogadott el. A válságból való kilábaláshoz további forrásokra lesz szükség a vállalkozások és a háztartások folytatódó támogatásához. A szolgáltatási ágazat különös figyelmet igényel majd, mivel a válság ezt az ágazatot érintette a legsúlyosabban, és egyes alágazataiban a visszaesés várhatóan hosszabb ideig tart majd, mint a feldolgozóiparban. A kormányzati válaszintézkedések közé tartozik egy 15 milliárd RON keretösszegű állami garanciarendszer (IMM Invest) létrehozása, amely állami garanciákat nyújt azon kkv-k számára, amelyek kamatmentes kölcsönöket vesznek igénybe beruházásaik finanszírozása és a forgótőke biztosítása érdekében. Ezek a garanciák előnyösek lesznek a bankok számára is, amelyeknek jól tőkésítettnek és likvidnek kell maradniuk ahhoz, hogy biztosítsák a szükséges hiteláramlást a háztartások és a vállalkozások felé. Továbbá, mivel a bankok eddig meglehetősen korlátozott szerepet játszottak a vállalkozásoknak – különösen az innovatív kkv-knak – történő hitelnyújtásban, előfordulhat, hogy a hitelgaranciák önmagukban nem lesznek elegendőek.

                  (23)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A válság még egyértelműbben megmutatta, hogy Romániának elengedhetetlenül szüksége van a közcélú infrastrukturális projektek újraindítására olyan területeken, mint a fenntartható közlekedés, a tiszta energia, valamint a környezetvédelmi és a digitális szolgáltatási infrastruktúra. A városi közlekedésre rányomja bélyegét az ágazat rossz szervezettsége és a helyi szolgáltatók gyenge igazgatási kapacitása. A hulladékgazdálkodási rendszer esetében továbbra is nagyon alacsony mértékű a települési hulladék újrahasznosításának aránya és nagyon magas a hulladéklerakóba kerülő hulladék aránya. A nemzeti energia- és klímaterv végrehajtásához beruházásokra lesz szükség a tiszta energiatermelés és -felhasználás, valamint az egyetlen iparággal rendelkező és szén-dioxid-intenzív régiók átalakítása terén. Fokozni kell az ivóvíz- és a szennyvíz-infrastruktúra bővítésére és korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseket. A légszennyezettséget nyomon követő hálózatba történő beruházások szintén nélkülözhetetlenek a súlyos strukturális hiányosságok miatt. Szükség van továbbá az információmegosztást eredményező valamennyi digitális közszolgáltatás korszerűsítésére és interoperabilitásuk biztosítására, többek között a szociális, az oktatási és az egészségügyi területen. A számottevő regionális egyenlőtlenségek és egyes ágazatok alacsony termelékenysége károsan hatnak a hosszú távú fenntartható növekedésre. Ugyanilyen fontosak azok a beruházások, amelyek célja a gazdaság versenyképességének előmozdítása a kutatás-fejlesztési (K+F) tevékenységek, az innovatív kkv-k, valamint az Unió stratégiai értékláncaiba való integráció támogatása révén. A vállalkozások K+F-beruházásai továbbra is visszafogottak, és mindössze arra a néhány alágazatra korlátozódnak, amelyek nagymértékben függenek a közvetlen külföldi tőkebefektetésektől. Az állami K+F-finanszírozás csökkenése a tudományos és technológiai színvonal romlásához, valamint a tudományos világ és az üzleti szféra közötti kapcsolatok gyengüléséhez vezetett. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Romániában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Románia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (24)

                  A közigazgatás reformja megtorpant. Nincs hatékony keret a stratégiai és költségvetési tervezésre, és ez továbbgyűrűző hatással van az ország hosszú távú fejlődésére vonatkozó stratégiai jövőképre, az intézkedések rangsorolására, valamint a központi és helyi szintű szakpolitikai koordinációra. Az ágazati stratégiai keret szétaprózódott, és elemei néha átfedik egymást, míg az ágazatokon belül meghozandó intézkedéseket nem rangsorolják. A kormányzat főtitkárságának stratégiai irányító szerepe még mindig nem szilárdult meg. A hatáskörök és az erőforrások nagyfokú széttöredezettsége továbbra is akadályozza a közszolgáltatások biztosítását, különösen helyi szinten és a szegény közösségekben. A bürokrácia és a színvonalas szolgáltatások – többek között a digitális szolgáltatások – nyújtásához szükséges kapacitás elégtelensége kedvezőtlenül érinti a polgárokat és a vállalkozásokat, különösen a válság idején. A vállalkozások alapítására vonatkozó körülményes adminisztratív eljárások, vagy a szolgáltatókra – többek között a szabályozott szakmák gyakorlóira – vonatkozó szabályozási előírások tovább akadályozzák a piac fejlődését. A román piacfelügyeleti hatóságok és vámhatóságok közötti megerősített együttműködés hozzájárulhat az Unión kívülről behozott, az uniós szabályoknak nem megfelelő termékek mennyiségének csökkentéséhez. A gyakori átszervezések és az ideiglenes irányítás túlzott alkalmazása akadályozzák a közigazgatás függetlenségét. Az állami tulajdonú vállalatok esetében a vállalatirányítás továbbra is kihívást jelent.

                  (25)

                  A döntéshozatal kiszámíthatósága változatlanul fontos kérdés. A válság előtt az éves kormányzati jogalkotási tervnek csak mintegy egyharmadát hajtották végre. Az elfogadott sürgősségi rendeletek száma továbbra is rendkívül magas, ami bizonytalansághoz vezet, és valószínűleg visszafogja a beruházásokat. A 114/2018. számú sürgősségi kormányrendelet például jelentős társadalmi-gazdasági hatást gyakorolt több ágazatra, többek között a pénzügyi ágazatra is. Míg a bankszektort hátrányosan érintő rendelkezéseket visszavonták, néhány, a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok hosszú távú életképességét potenciálisan befolyásoló intézkedés továbbra is érvényben maradt. A közbeszerzési jogszabályok kiszámíthatósága és stabilitása továbbra is lényeges kihívást jelent. A közbeszerzés hatékonysága továbbra is problémát jelent, akárcsak egyes intézkedések – különösen az előzetes ellenőrzés egyszerűsítésének – visszafordíthatatlansága. Kevés előrelépés történt a szabályozási hatásvizsgálatok irányításának, minőségének és hatékony alkalmazásának javítása terén. A kormányzati szintű minőség-ellenőrzésnek nincs intézményi kerete, és a szabályozási hatásvizsgálati testület felállításának lehetőségeit még vizsgálják. A szociális párbeszéd működése továbbra is korlátozott, különösen ágazati szinten, miközben a jelenlegi válság fényében a szociális partnerek érdemi és folyamatos bevonása kulcsfontosságú bármely exit- és helyreállítási stratégia sikeréhez. A konzultáció meglévő intézményi keretei nem szolgálják megfelelően a konzultációk beépítését a döntéshozatali folyamatba, és nem segítik elő a szociális partnerek kellő mértékű bevonását a reformok kialakításába és végrehajtásába. A szociális párbeszédről szóló törvény módosításáról és a gazdasági ágazatok felülvizsgálatáról szóló megbeszélések elakadtak. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2018 áprilisában kiadott ajánlásainak végrehajtása még mindig bizonytalan. A minimálbér meghatározására szolgáló állandó és objektív mechanizmus hiánya hátrányosan érintheti az üzleti környezetet.

                  (26)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (27)

                  Az elmúlt évek során bevezetett, a bankszektort sújtó intézkedéseket követően az ágazatra nehezedő nyomás csökkent, mivel 2020 elején megszüntettek több, a múltban aggodalomra okot adó intézkedést is, többek között a bankadót. A jelenlegi Covid19-válság kitörésekor a bankszektor tőkeellátottsága és likviditása megfelelő volt, a nemteljesítő hitelek aránya pedig 5 % alá csökkent. A kormány által a háztartások és a vállalkozások, különösen a kkv-k támogatása érdekében elfogadott intézkedések szintén fontosak a bankszektor rezilienciájának és a bankok sokkelnyelő képességének fenntartása szempontjából. Emellett a kereskedelmi bankok is lépéseket tettek az ügyfelek támogatására, például haladékot adtak a tőke- és kamatfizetésekre, meghosszabbították a hiteltörlesztési határidőket, biztosították az ATM-ek likviditását, és csökkentették az online szolgáltatások díjait. A Román Nemzeti Bank 2020. március 20-án csökkentette az alapkamatot, és a reálgazdaság és a közszektor zökkenőmentes finanszírozásának biztosítása érdekében időközben megkezdte a RON-ban denominált államkötvények vásárlását a másodlagos piacon. Az elfogadott intézkedések, többek között a felügyeleti szervek által biztosított prudenciális rugalmasság ellenére az eszközminőség az elkövetkező hónapokban valószínűleg romlani fog. E tekintetben a prudens hitelezési szabályok fenntartása és az életképes hitelfelvevők támogatásának előnyben részesítése hozzá fog járulni a bankszektor eszközminőségének megőrzéséhez. A stabil és kiszámítható szabályozási környezet biztosítása a bankok számára továbbá fontos előfeltétele annak, hogy a bankok megőrizzék aktív szerepüket a gazdaságnak történő hitelnyújtásban és a gazdasági helyreállítás támogatásában.

                  (28)

                  Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát, színvonalát és függetlenségét, valamint a magas szinten elkövetett korrupció kivizsgálására és szankcionálására való képességét 2017-ben, 2018-ban és 2019 nagy részében is jelentős jogi módosítások és az igazságszolgáltatásra gyakorolt politikai nyomás befolyásolták. Bár a kormány jelenleg támogatja a korrupció megelőzésére és szankcionálására irányuló intézkedéseket, és késznek mutatkozott a legvitatottabb intézkedések némelyikének visszavonására, Románia még nem hajtotta végre a szükséges jogszabályi változtatásokat. Ezeket a kérdéseket az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében vizsgálják. A Bizottság e mechanizmus keretében folytatja a romániai igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem nyomon követését. Ezek a területek ezért nem szerepelnek a Romániának címzett 2020. évi országspecifikus ajánlásokban, azonban fontosak ahhoz, hogy az országban pozitív társadalmi-gazdasági környezet alakuljon ki.

                  (29)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Románia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (30)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Románia gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Romániának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Románia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (31)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (9) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (32)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi konvergenciaprogramot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat a 4. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Románia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  Folytasson a 2020. április 3-i tanácsi ajánlással összhangban lévő költségvetési politikát, és hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Kerülje az olyan tartós intézkedések alkalmazását, amelyek veszélyeztetnék a költségvetés fenntarthatóságát. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját, különös tekintettel az egészségügyi dolgozókra és az egészségügyi termékekre, valamint javítsa az egészségügyi szolgáltatások igénybevételének lehetőségét.

                  2.

                  Biztosítson megfelelő jövedelempótlást, és terjessze ki mindenkire a szociális védelmi intézkedéseket és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést. Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását rugalmas munkafeltételek és aktivizáló intézkedések kidolgozásával. Fejlessze a készségeket és a digitális tanulást, és biztosítson egyenlő hozzáférést az oktatáshoz.

                  3.

                  Biztosítson likviditási támogatást a gazdaságnak oly módon, hogy az a vállalkozások és a háztartások, különösen a kkv-k és az önfoglalkoztatók javát szolgálja. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a fenntartható közlekedést, a digitális szolgáltatási infrastruktúrát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a környezeti infrastruktúrát, többek között a széntermelő régiókban.

                  4.

                  Javítsa a közigazgatás színvonalát és hatékonyságát, valamint a döntéshozatal kiszámíthatóságát, többek között a szociális partnerek megfelelő bevonásával.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 135. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  A Tanács (EU) 2020/509 határozata (2020. április 3.) a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiányról (HL L 110., 2020.4.8., 58. o.).

         (8)  A Tanács ajánlása (2020. április 3.) a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről (HL C 116., 2020.4.8., 1. o.).

         (9)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.