               9.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   Az Unió Belarusszal kapcsolatos politikája
   Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i ajánlása a Tanácshoz a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz a Fehéroroszországgal kapcsolatos uniós politikáról (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a 2012. szeptember 23-i parlamenti választások utáni fehéroroszországi helyzetről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1),

               —

               tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (2),

               —

               tekintettel a Fehéroroszországról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (3),

               —

               tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (4),

               —

               tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5),

               —

               tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6),

               —

               tekintettel a keleti partnerség civil társadalmi fórum nemzeti platformja 2013. június 1-jei konferenciájának állásfoglalására;

               —

               tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (7),

               —

               tekintettel a keleti partnerségi 2009-es csúcstalálkozóján kiadott Prágai Nyilatkozatra;

               —

               tekintettel a Külügyek Tanácsa 2012. október 15-i következtetéseire, illetve a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. november 6-i 1014/2012/EU tanácsi rendeletre (8),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 97. cikkére,

               —

               tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0261/2013),

               A.

               mivel Fehéroroszországban1994 óta nem rendeztek a nemzetközi normákkal összhangban levő választási jogszabályok alapján szabad és tisztességes választásokat;

               B.

               mivel az 1996. évi alkotmányos reform gyakorlatilag eltörölte a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, a politikai ellenzék pedig azóta nem képviseltette magát a politikai intézményekben és nem tudott részt venni az ország politikai irányvonalainak alakításában és megvalósításában;

               C.

               mivel az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat – különösen a szólásszabadságot, az egyesülési, valamint a gyülekezési szabadságot – ugyanazon időszak alatt szisztematikusan és jelentős mértékben megsértették;

               D.

               mivel az Európai Tanács 1997-ben felfüggesztette a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálását és befagyasztotta az ideiglenes kereskedelmi megállapodást, az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok továbbra is az 1989. évi kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartoznak;

               E.

               mivel a 2008–2010 közötti időszakban az EU–Fehéroroszország kapcsolatok valamelyest fellendültek, amikor Fehéroroszország hajlandóságot mutatott az EU-val való konstruktív kapcsolatok kialakítására, és a civil társadalom, az ellenzék és a szabad sajtó működésének a feltételei terén valamelyes javulás volt megfigyelhető; azonban a 2010. évi elnökválasztásokat követő brutális fellépés és a még szigorúbb elnyomó politika – többek között az elnökjelöltek letartóztatása és az azt követő tömeges letartóztatások, az ellenzéki képviselők ellen politikai motivációból elkövetett bűntettek, valamint az emberi jogi és a független média jogvédői elleni elnyomási hullám – következtében e kapcsolatok jelentősen megromlottak;

               F.

               mivel – az Unió által nemzetközileg elfogadott demokratikus normáknak való megfelelésre irányuló felhívásokat elutasító – fehéroroszországi hatóságok elszigetelődési politikát folytatnak és kényszerítenek rá a fehéroroszországi lakosságra;

               G.

               mivel az Európai Parlament nem ismeri el a fehéroroszországi parlament legitimitását; az elmúlt tíz év alatt mindösszesen egy hivatalos európai parlamenti delegáció látogatott el Fehéroroszországba, mégpedig 2010-ben;

               H.

               mivel a fehérorosz lakosság 70 %-a változást szeretne az országban; egy részük azonban úgy véli, hogy a jelentős mértékű változások kezdetben az életszínvonal csökkenéséhez vezetnének (9);

               I.

               mivel a demokratikus átalakulás valószínűsége nagyobb lehetne, ha a jelenleg hatalmon lévő elit reformpárti része részt venne a reformokban; az átalakulás legfontosabb katalizátorai azonban a civil társadalmi szervezetek és a magánvállalkozások lehetnek;

               J.

               mivel következetes politikai párbeszéd kialakításának a fehéroroszországi hatóságokkal a fent említett feltételek mellett a civil társadalomnak és az ellenzéknek a több érdekelt felet bevonó párbeszédbe és a reformok végrehajtásába való bevonását kell eredményeznie;

               K.

               mivel a Vilniusban tartandó keleti partnerségi csúcstalálkozó újabb jelentős alkalomként szolgálhat az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok feltételes és fokozatos javulására, amennyiben valamennyi politikai foglyot szabadon bocsátanak és politikai rehabilitációjukra sor kerül;

               L.

               mivel ennek következtében az Unió korlátozó intézkedéseit (melyeket jelenleg 242 személyre és 30 szervezetre alkalmaznak) felülvizsgálták és kiterjesztették, miközben a fehéroroszországi hatóságok továbbra is megtiltják néhány politikus, tisztviselő – többek között nemzetközi szervezetek képviselői –, újságíró és civil társadalmi képviselő országba való belépését;

               M.

               mivel az egységes stratégiára és cselekvési tervre irányuló további erőfeszítések hasznosak lehetnek a politikai ellenzék céljainak eléréséhez; mivel a konkrét intézkedések, köztük a közös jelöltlista benyújtása a 2014-es helyi választásokra, a közös politikai program felvázolása, vagy egyetlen jelölt indítása a 2015-ös elnökválasztásokon, pozitív fejlemények e tekintetben;

               N.

               mivel a 2012-ben elindított, a fehéroroszországi társadalommal folytatott európai modernizációs párbeszédnek pozitív hatása volt arra, hogy a fehéroroszországi társadalom konstruktív vitát kezdjen az országban szükséges reformokról és kialakuljon az Európai Unióval kapcsolatos tudatosság; ennek ellenére szükség van e párbeszéd koncepciójának, céljának, stratégiájának, megfelelő finanszírozásának és irányítási struktúrájának a további fejlesztésére, valamint a keleti partnerség kezdeményezéseinek jobb összehangolására;

               O.

               mivel a keleti partnerség civil társadalmi fórumának nemzeti platformja fontos és megbízható partner, továbbá az Unió egyedülálló kommunikációs csatornája a fehéroroszországi emberek felé;

               P.

               mivel Fehéroroszországban még mindig vannak politikai foglyok (10) – többek között az emberi jogi jogvédő és Szaharov-díjra jelölt Ales Bialatski –, akiknek komoly pszichés és fizikai kínzásokat kellett elszenvedniük, többek között halálos fenyegetéseket, indokolatlan átszállításokat, nem megfelelő szintű egészségügyi ellátást és a családtagokkal való találkozás jogától való megfosztást; valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátása, valamint Fehéroroszország előrelépése nemzetközi kötelezettségvállalásai teljesítése terén, és az alapvető emberi jogok, a jogállamiság és a demokratikus szabadságok tiszteletben tartása az Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatok normalizálásának elsődleges feltétele;

               Q.

               mivel a politikai indíttatású letartóztatások számának csökkenése (a Viasna emberi jogi központ beszámolója szerint a 2011-es 868-ról 2012-re 235-re) az elnyomásokkal és megfélemlítésekkel teli környezetnek tulajdonítható;

               R.

               mivel a legutóbbi korlátozó jogszabályi módosítások a civil társadalom – többek között emberi jogi jogvédők, a független média, illetve védőügyvédek – további elnyomásához vezettek; mivel az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tekintetében az általános helyzet kétségbeejtő és továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amint az ENSZ Fehéroroszországgal foglalkozó különmegbízottjának 2013-as jelentéséből kiderül; mivel tovább rontja Fehéroroszországnak az EU-val való kapcsolatait és hozzájárul az ország egyre erősödő elszigetelődéséhez az, hogy a fehérorosz hatóságok nem reagáltak a nemzetközi közösség felhívásaira;

               S

               mivel 2012-ben a fehéroroszországi hatóságok olyan jogszabályi módosításokat vezettek be, amelyek a KGB-nek széles jogköröket biztosítanak kényszerintézkedések szabad alkalmazására; mivel az új jogszabály értelmében a biztonsági szolgálatok beléphetnek a lakásokba, valamint mind a fehéroroszországi állampolgárokat, mind pedig a nemzetközi intézmények mentességet élvező diplomatáit és képviselőit korlátozás nélkül tartóztathatják le és tarthatják fogva; mivel ez a jogszabály olyan rendelkezést is tartalmaz, amely felmenti a KGB ügynökeit az általuk okozott sérülések miatti valamennyi jogi felelősség alól; mivel a fehéroroszországi különleges erők a tüntetések feloszlatását illetően széles jogköröket kaptak;

               T.

               mivel 2011 végén olyan módosításokat vezettek be a tömeges megmozdulásokról szóló törvénybe, amelyek értelmében a tömeges tiltakozások megtartása a közrenddel szembeni büntetőjogi felelősséget von maga után; mivel a tömeges tiltakozások szervezői kötelesek információkat nyújtani a hatóságok számára finanszírozási forrásaikról;

               U.

               mivel 2011-ben a külföldi támogatások elfogadását bűncselekménnyé minősítették, a hazaárulás fogalommeghatározását pedig kiszélesítették, ekként pedig lehetővé tették a hatóságok számára, hogy a büntető törvénykönyvre hivatkozva lépjenek fel a külföldről finanszírozásban részesülő, illetve nemzetközi eseményeken részt vevő szervezetekkel és magánszemélyekkel szemben;

               V.

               mivel 2012-ben a fehéroroszországi igazságügyi minisztérium tizenkilenc nem kormányzati szervezet és két politikai párt bejegyzési kérelmét utasította el, be nem jegyzett szervezetek tagjait pedig folyamatosan érik a megfélemlítések, zaklatások és üldöztetések Fehéroroszországban;

               W.

               mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan európai ország, amely alkalmaz halálbüntetést; az elítélt családtagjai és a nyilvánosság nem ismerik a kivégzés időpontját, a kivégzett személy holttestét nem adják át a családnak, hogy el tudják temetni, és arról sem adnak információt, hogy hová temetik a kivégzett személyt;

               X.

               mivel 2012-ben két embert végeztek ki annak ellenére, hogy a bírósági eljárás nem felelt meg a tisztességes eljárás követelményeinek; mivel hosszú idő után 2012-ben nem adtak hírt halálbüntetést alkalmazó ítéletről, azonban 2013-ban új ítéleteket jelentettek be;

               Y.

               mivel a fehéroroszországi helyzet az igazságszolgáltatásba vetett bizalom hiányával jellemezhető, aminek az igazságszolgáltatás függetlenségének a nem megfelelő mértéke és a politikai indíttatású döntések állnak a hátterében;

               Z.

               mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan ország a keleti partnerség országai közül, ahol eddig nem hoztak létre hivatalos emberi jogi intézményt;

               AA.

               mivel a cenzúra komoly politikai probléma Fehéroroszországban;

               AB.

               mivel a Reporters Without Borders 2013-as globális sajtószabadsági indexe szerint Fehéroroszország – 179 ország közül – a 168. helyről a 157. helyre került, a keleti partnerség országai között nézve ez azonban még mindig a leggyengébb pozíció (Azerbajdzsán (156.), Ukrajna (126.), Grúzia (100.), Örményország (74.), Moldova (55.));

               AC.

               mivel gyenge a független televíziós csatornákhoz és rádióállomásokhoz, valamint a nyomtatott sajtóhoz való hozzáférés, lévén, hogy az információkhoz való hozzáférést az állami média uralja;

               AD.

               mivel Fehéroroszországban a sajtószabadsággal kapcsolatos helyzet elfogadhatatlan, különösen az újságírók – akik nem hagyhatják el az országot – zaklatása, továbbá a műsorszórás és az internet szabadságára nézve korlátozó törvények, valamint a független újságírók elleni szelektív igazságszolgáltatás miatt, ahogy azt három, 2012 nyarán indított büntetőeljárás tanúsítja;

               AE.

               mivel 2012-ben hamis vádak alapján legalább 15 aktivista és újságíró számára tiltották meg Fehéroroszország területének elhagyását;

               AF.

               mivel a fehéroroszországi polgároknak több mint a fele rendelkezik internet-hozzáféréssel; az elektronikus média új lehetőségeket nyújt a független médiához való szélesebb körű hozzáféréshez, habár a kormányzati és oktatási intézményekben letiltották bizonyos ellenzéki weboldalakhoz való hozzáférést;

               AG.

               mivel az ENSZ legfrissebb, 2012-es humán fejlődési indexe szerint Fehéroroszország – Oroszországhoz (55.), a keleti partnerség országaihoz (Grúzia (72.), Ukrajna (78.), Azerbajdzsán (82.), Örményország (87.), Moldova (113.)) képest – az 50. helyen áll;

               AH.

               mivel a szociális ellátási rendszerben keresendők annak a fő okai, hogy létezik bizonyos fokú társadalmi stabilitás az országban, amely rendszer keretében az emberek a számukra nyújtott előnyökért cserébe politikai passzivitást vállalnak; a fehéroroszok 65 %-a kap valamilyen formában állami támogatást: nyugdíjat, ösztöndíjat, munkanélküli járadékot stb.;

               AI.

               mivel az alacsony munkanélküliségi ráta mesterségesen tartható fenn a GDP megközelítőleg 70 %-át termelő és a foglalkoztatottság 50 %-áért felelős állami tulajdonú vállalatoknak biztosított támogatásokkal;

               AJ.

               mivel a fehérorosz kormánynak szándékában áll külföldi befektetőket vonzani – Fehéroroszország képzett munkaerővel, privatizációs programmal, hat szabad gazdasági övezettel, valamint high-tech parkkal rendelkezik –, a magánszektorban azonban nyilvánvaló a rendszeres állami beavatkozás;

               AK.

               mivel a fehéroroszországi hatóságok ez idáig az eurázsiai vám- és gazdasági unió létrehozásával fejezték ki az Oroszországgal történő további gazdasági integráció iránti geopolitikai érdeklődésüket; ugyanakkor az elmúlt években Fehéroroszországban megvalósuló összes közvetlen külföldi befektetés legnagyobb része Oroszországból származott; szakértők szerint az elmúlt néhány évtized alatt körülbelül 700 000 fehéroroszországi állampolgár emigrált Oroszországba munkavállalás céljából, főként Moszkvába és Szentpétervárra;

               AL.

               mivel megfigyelhetők annak a jelei, hogy mind az EU, mind Fehéroroszország támogatja ez utóbbinak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozását előkészítő tárgyalások újrakezdését, különösen Oroszország Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozására tekintettel;

               AM.

               mivel az EU szomszédságpolitikai barométer című projekt keretei között lefolytatott legutóbbi közvélemény-kutatások szerint a fehéroroszországi lakosságnak több mint 50 %-a gondolja úgy, hogy az Uniónak növelnie kellene Fehéroroszországgal a gazdaságfejlesztés tekintetében folytatott együttműködés, valamint a kereskedelmi és regionális együttműködés területein betöltött szerepét;

               AN.

               mivel szakértők szerint a fehéroroszországi hatóságok által nemrégiben bejelentett modernizációs program elsősorban az alapvető ipari infrastruktúra korszerűsítésére irányul, míg az országban mélyebbre ható gazdasági reformokra és átlátható üzleti környezetre van szükség, valamint kevesebb kormányzati irányításra valamennyi üzleti ágazatban;

               AO.

               mivel a Transparency International 2012-es korrupció-érzékelési indexe szerint Fehéroroszország 176 ország közül a 123. helyen áll olyan országokhoz képest, mint például Ukrajna (144.), Azerbajdzsán (139.), Oroszország (133.), Örményország (105.), Moldova (94.) és Grúzia (51.);

               AP.

               mivel Fehéroroszország nemrégiben csatlakozott az Európa Tanács GRECO nevű korrupcióellenes mechanizmusához, és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó GRETA nevű mechanizmus tagja lett;

               AQ.

               mivel Fehéroroszország az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozik, tekintettel azonban a politikai helyzetre, cselekvési terv nem áll még rendelkezésre;

               AR.

               mivel jelenleg a 2007–2013-as országstratégiai dokumentum alapján nyújtanak támogatást Fehéroroszországnak;

               AS.

               mivel a 2007–2013-as pénzügyi tervben 33,4 millió eurót különítettek el az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköznek (ENPI) a Fehéroroszország és a szomszédos országok közötti, határokon átnyúló együttműködési projektjeire, míg jelenleg körülbelül 60 önkormányzat vesz részt a Lettország, Litvánia és Fehéroroszország közötti, közös határokon átnyúló együttműködési projektekben;

               AT.

               mivel jelenleg – a 2008-as százhúszhoz képest – mindösszesen húsz fehéroroszországi szakértő vesz részt különböző ENPI projektekben;

               AU.

               mivel a fehéroroszországi hatóságok aktívan részt vesznek a keleti partnerség többoldalú tevékenységeinek a keretei között zajló szakértői üléseken, különösen a határokon átnyúló együttműködési projektekben;

               AV.

               mivel 58 lengyelországi, 47 litvániai és 30 lettországi város és önkormányzat tart fenn gyümölcsöző együttműködést fehéroroszországi partnervárosokkal és önkormányzatokkal, a Litvániát, Lengyelországot és Kalinyingrádot a projektek közös megvalósítása céljából Fehéroroszországgal egyesítő „Nemunas-Neman-Niemen” eurorégió pedig a bevált gyakorlatok jó példájának tekinthető;

               AW.

               mivel az elmúlt években világszerte a legtöbb egy főre eső schengeni vízumot a fehéroroszok kapták; azonban lényegesen több pénzt, sőt sok esetben több időt és erőfeszítést kell a fehéroroszoknak a vízum megszerzésére szánni, mint a keleti partnerség más országai vagy Oroszország polgárainak;

               1.

               a következő ajánlásokat intézi a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, az EKSZ-hez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a tagállamokhoz: a fentieknek

                           a)

                           ösztönözniük kell a fehéroroszországi hatóságokat az emberi jogok tiszteletben tartására és a demokratikus átmenetre való törekvésre az ország Európa többi részétől való önkéntes elszigetelődésének megszüntetése érdekében;

                           b)

                           ismételten hangsúlyozniuk kell, hogy az összes, még fogva tartott politikai fogoly feltételek nélküli és azonnali szabadon bocsátása, illetve politikai és polgári jogaik rehabilitációja elengedhetetlen előfeltétele a kétoldalú kapcsolatokban való bármiféle előrelépésnek, amely az uniós korlátozó intézkedések fokozatos eltörlését, illetve az EU–Fehéroroszország kapcsolatok megerősítését eredményezheti;

                     A politikai párbeszédről:

                           c)

                           azt követően, hogy valamennyi politikai foglyot szabadon bocsátották, használják ki a litván elnökséget és a keleti partnerségről szóló, Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozót, amelyeket a Fehéroroszországgal fennálló kapcsolatok javítására irányuló újabb lehetőségeknek kell tekinteni, annak érdekében, hogy újrakezdjék többek között a demokratikus reformokról, a szabad és tisztességes választásokról, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásáról szóló politikai párbeszédet, feltéve, hogy a fehéroroszországi hatóságok ezen alapvető értékeket tiszteletben tartják;

                           d)

                           tudomásul veszik, hogy Dzmitry Dashkevichet és Aliaksandr Franskevichet 2013. augusztusban, illetve szeptemberben a börtönből kiengedték, ám sajnálatukat fejezik ki amiatt, hogy e volt politikai foglyok csak azt követően nyerhették vissza szabadságukat, hogy teljes börtönbüntetésüket letöltötték;

                           e)

                           a lehető leghatékonyabban használják fel a hivatalban lévő külügyminiszternek az EU vízumtilalmi listájáról történő ideiglenes és feltételes törlését a Fehéroroszországgal fenntartott fő és alapvető diplomáciai kommunikációs csatornák bővítése, illetve különösen a keleti partnerségről szóló csúcstalálkozón való részvételének elősegítése érdekében; mindenekelőtt pedig a politikai foglyok szabadon bocsátásáról folytatott valódi párbeszéd érdekében; ugyanakkor határozottan tartsanak ki a demokratikus választási normák és az emberi jogok megsértésének közvetlen résztvevőire irányuló vízumtilalom és eszközbefagyasztás mellett;

                           f)

                           értékeljék mélyrehatóan a fehéroroszországi tisztviselőkkel és szervezetekkel szembeni jelenlegi uniós korlátozó intézkedéseket annak érdekében, hogy szükség esetén fokozzák azok hatékonyságát, és az országban zajló, valamint az ország Unióhoz fűződő kapcsolataiban bekövetkező fejleményekhez igazítsák az intézkedések hatáskörét, jellegét és érvényességét;

                           g)

                           a közös időközi tervből kiindulva és a „többért többet” elv alapján dolgozzanak ki stratégiai „ütemtervet”, amely magában foglalná a kapcsolatok megerősítésére és az európai szomszédságpolitika keretén belüli eredményes együttműködésre irányuló fehéroroszországi reformok kiemelt területeit, amennyiben konkrét lépéseket tesznek a demokratikus reformok felé;

                           h)

                           amennyiben a nemzetközi szervezetek szabadnak és tisztességesnek ismerik el a választásokat, folytassanak konzultációt az Európai Parlamenttel a parlamentek közötti kapcsolatokra vonatkozó új javaslatok felvétele érdekében, mind a kétoldalú parlamenti kapcsolatok, mind az EURONEST Parlamenti Közgyűlés tekintetében, továbbra is fenntartva a fehéroroszországi demokratikus erők és a civil társadalom Unió általi támogatását;

                           i)

                           az EUSZ 24. cikkének megfelelően biztosítsák az Unió Fehéroroszországra vonatkozó álláspontjának a tagállamok általi támogatását, illetve kétoldalú kapcsolataiknak az Unió fellépéseivel való összhangját; hangsúlyozzák, hogy valamennyi uniós tagállam és más demokratikus ország egységes fellépés iránti szilárd kötelezettségvállalása elősegítheti az egyetemes demokratikus értékek és reformok sikeres előmozdítását Fehéroroszországban;

                           j)

                           ösztönözzék a párbeszédet azokkal a tisztviselőkkel, akik nem vettek részt az elnyomásokban, az EU– Fehéroroszország együttműködés javítása érdekében; járuljanak hozzá e tisztviselők fehéroroszországi civil szervezetekkel való együttműködéséhez azzal a végső céllal, hogy elősegítsék a reformokat;

                           k)

                           ösztönözzék a szélesebb értelemben vett civil társadalmat, többek között a szakszervezeteket és a vállalkozások képviselőit, valamint a politikai ellenzéket, hogy tevékenyebben vegyenek részt e modernizációs párbeszédben; a civil társadalmi fórum nemzeti platformja által kidolgozott ajánlások alapján szervezzenek e koncepcióról, célról, stratégiáról és irányítási struktúráról szóló nyitott és nyilvános konzultációt;. támogassák továbbra is a párbeszédet a szükséges pénzügyi segítséggel és szaktudással, és erősítsék meg a kommunikációs kampánynak a párbeszéd tartalmára és várható eredményeire vonatkozó részét;

                           l)

                           biztosítsák, hogy a hatóságoknak a modernizációs párbeszédben a demokratikus ellenzék és a civil társadalom melletti teljes körű és azonos alapú részvétele a demokratikus elvek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett történjen, a versenyképes gazdaság kialakítása, valamint a demokratikus reformok, a pluralista társadalom és a jogállamiság előmozdítása érdekében;

                           m)

                           erősítsék meg, hogy a fehéroroszországi demokratikus változás ösztönzése tekintetében a civil társadalom továbbra is az Unóval folytatott politikai párbeszéd kulcsfontosságú szereplője, és ennélfogva támogatja civil társadalmi konferencia Vilniusban történő létrehozását a harmadik keleti partnerségről szóló csúcstalálkozóra való felkészülés keretében;

                           n)

                           használják ki maradéktalanul – a Fehéroroszországban a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseken dolgozó kulcsfontosságú szereplők támogatása céljából – a Demokráciáért Európai Alapítvány (EED) nyújtotta lehetőségeket, összpontosítva azokra, akik a hagyományos uniós támogatáshoz nehezen fértek hozzá;

                           o)

                           ösztönözzék Oroszországot és a keleti partnerség országait, hogy szólítsák fel Fehéroroszországot valamennyi politikai fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és politikai rehabilitációjára, valamint bármely további, politikai indíttatású zaklatás mellőzésére;

                           p)

                           biztosítsák, hogy az Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatokra vonatkozó folyamatokban valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételi arányának szavatolása érdekében a Fehéroroszországba látogató uniós és tagállami képviselők rendszeresen vegyék fel a kapcsolatot a civil társadalom és az ellenzék képviselőivel;

                           q)

                           dolgozzanak ki minden lehetséges szakpolitikai lehetőséget Fehéroroszország arra történő ösztönzésére, hogy:

                                       —

                                       teljes mértékben végrehajtsa az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR) ajánlásain alapuló választási kódexszel kapcsolatos reformokat a szabad és tisztességes választásokon alapuló olyan pluralista politikai rendszer létrehozása céljából, amelyben a politikai elgondolások a politikai pártok valódi politikai versenyéből erednek, ami a demokrácia szerves alkotórésze;

                                       —

                                       engedélyezze a bezárt minszki EBESZ iroda újranyitását;

                                       —

                                       megszüntesse az összes demokratikus ellenzékre, civil társadalmi szervezetre és nem kormányzati szervezetre – többek között az egyesülés, a szólás, a mozgás, a békés gyülekezés és a gondolat szabadságának gyakorlására – vonatkozó akadályt és korlátozást, beleértve a bejegyzés, valamint a teljes körű működés és a nemzetközi fejlesztésre irányuló technikai támogatás fogadása előtt álló akadályokat; megújítsa büntető törvénykönyvének a nem bejegyzett szervezetekben való részvételről szóló rendelkezéseit;

                                       —

                                       bevezesse azokat a szükséges intézményi változásokat, amelyek– az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival összhangban – biztosítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint – a jogi szakmáról szóló törvény módosítása és hatékony alkalmazása révén – az ügyvédek függetlenségét;

                                       —

                                       ne hajtsa végre a 2013-ban halálra ítélt személyek kivégzését, és vezessen be moratóriumot, majd ezt követően törölje el a halálbüntetést;

                                       —

                                       megvalósítsa az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának és az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportjának egyedi eseteiről szóló határozatokat, valamint az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának az embertelen és megalázó bánásmód megszüntetése céljából 2011-ben készített ajánlásait;

                                       —

                                       teljes mértékben együttműködjön az ENSZ fehéroroszországi emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottjával a 2013 áprilisában készült jelentésében szereplő komoly aggályok kezelésében, és első lépésként biztosítsa számára az országba történő belépést;

                                       —

                                       teljes mértékben korszerűsítse büntetés-végrehajtási rendszerét, és fokozza az együttműködést az Európa Tanáccsal, elsősorban a kínzás és az embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzéséről szóló európai egyezmény aláírásával, rendszeres hozzáférést biztosítva a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságnak a fogva tartási helyekhez, különösen a politikai foglyok és az emberi jogi jogvédők fogva tartási helyeihez; engedélyezze az egyéb illetékes nemzetközi és nemzeti szervezetek képviselőinek, a diplomatáknak, a civil társadalmi csoportoknak és a politikai foglyok családtagjainak a fehérorosz börtönök meglátogatását;

                                       —

                                       létrehozzon egy független és teljes mértékben működőképes nemzeti emberi jogi intézményt, esetlegesen ombudsman formájában;

                                       —

                                       valamennyi nemzeti kisebbség számára biztosítsa az esélyegyenlőséget és egyenjogúságot, illetve integrációjukat és a velük szembeni megkülönböztetés tilalmát, valamint biztosítsa a fehéroroszországi Lengyelek Uniója helyzetének normalizálását; megszüntesse a roma kisebbség perifériára szorítását, előrelépjen a vallási jogok és szabadságjogok, valamint az LMBT közösségre irányuló megkülönböztetésmentesség tiszteletben tartásában;

                           r)

                           a média tényleges szabadsága és a médiához való tényleges hozzáférés tekintetében a következők szerint járjanak el: ösztönözzék Fehéroroszországot az újságírókat érintő akkreditációs korlátozások és a műholdas televízió használatára vonatkozó korlátozások megszüntetésére, és növeljék az uniós pénzügyi és technikai támogatást valamennyi (országon belüli és kívüli) független médiatípus tekintetében azok fenntartható működtetése és az azokhoz való lehetséges szélesebb hozzáférés biztosítása érdekében; nyújtsanak segítséget az európai támogatási programok iránti kérelmek összeállításában, a nemzetközi sajtóügynökségekkel és a külföldi médiával való közös projektek és konzorciumok kidolgozásával;

                     A gazdasági és energiaügyi együttműködésről:

                           s)

                           törekedjenek a makrogazdasági fejlesztésekről és pénzügyi kérdésekről szóló EU–Fehéroroszország konstruktív technikai párbeszédre annak érdekében, hogy Fehéroroszország a makrogazdasági és strukturális reformok bevezetésére – köztük az állami vállalatok privatizációjára, az árak, a kereskedelem és a bankrendszer liberalizációjára, valamint a megfelelő szociális védőháló kialakítására és a korrupció elleni küzdelemre – hitelesen kötelezettséget vállaljon;

                           t)

                           még inkább hangsúlyozzák, hogy a fenti reformok – amennyiben megfelelnek a kulcsfontosságú politikai előfeltételeknek – létfontosságúak Fehéroroszország gazdasági fejlődéséhez, és elősegítenék az európai befektetéseket és a nemzetközi hitelezést, valamint kedvező jelzést küldhetnének a WTO-tárgyalások jelenlegi akadályainak megszüntetése tekintetében, lehetővé téve Fehéroroszország világgazdaságba való további integrációját;

                           u)

                           kínáljanak a kedvező gazdasági környezet kialakítására vonatkozó technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy valamennyi vállalkozás – és különösen a kkv-k – számára egyenlő versenyfeltételeket és lehetőségeket nyújtó színtért hozzanak létre, és megteremtsék a befektetések biztonságát;

                           v)

                           még szorosabban működjenek együtt foglalkoztatási kérdésekben Fehéroroszországgal, többek között a munkaerő-piaci keresletnek megfelelő humán tőke és készségek fejlesztésében;

                           w)

                           ösztönözzék Fehéroroszországot a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) ajánlásainak végrehajtására, különösen az egyesülési szabadság és a független szakszervezetek bejegyzése és tevékenységei vonatkozásában; sürgessék Fehéroroszországot jogszabályainak módosítására, hogy a munkavállalók az állami és a magánszektorban egyaránt szabadon és korlátozások nélkül mondhassanak fel;

                           x)

                           szólítsák fel Fehéroroszországot, hogy valamennyi erőmű építésénél és üzemeltetésénél a legmagasabb szintű nemzetközi biztonsági normákat és ténylegesen független környezetvédelmi hatásvizsgálatot alkalmazzon és optimalizálja a valamennyi rendelkezésre álló nemzetközi eszközből származó szaktudást és finanszírozást a meglévő nemzetközi jogszabályok – például az Espoo-i Egyezmény és az Aarhusi Egyezmény – maradéktalan tiszteletben tartásával, és a 2011. június 23-i átfogó kockázat- és biztonsági értékelésekre (stresszteszt) vonatkozó kötelezettségvállalásnak megfelelően, figyelembe véve az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja által megállapított előírásokat;

                           y)

                           nyújtsanak segítséget az energiaforrások és a belarusz ellátási útvonalak diverzifikációjában, és osszák meg a nemzetközi és regionális, „zöld gazdaság”-projektek kivitelezésével kapcsolatos legjobb uniós gyakorlatokat, támogatva az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat;

                           z)

                           tovább fokozzák a Fehéroroszországgal folytatott regionális együttműködést, többek között a keleti partnerségről szóló ágazati kezdeményezések révén, különösen a kereskedelem, az energiaügy, a környezetvédelem és a szállítás területén; ösztönözzék a kétoldalú gazdasági fórumok bevált gyakorlatait és egyúttal törekedjenek a nem állami szereplők fokozott kapacitásépítésére, valamint a felelősségteljes kormányzás és a közigazgatási reform támogatására;

                           aa)

                           továbbra is biztosítanak technikai és egészségügyi segítségnyújtást a csernobili nukleáris katasztrófa által érintett lakosság számára;

                           ab)

                           ösztönözzék Fehéroroszországot, hogy termeljen ki és fejlesszen nem hagyományos energiaforrásokat;

                     A határigazgatásról:

                           ac)

                           erősítsék meg az EU–Belarusz együttműködést a határigazgatás és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem terén, és különösen támogassák Fehéroroszországot tranzitrendszere kialakításában, a vám- és határellenőrzési eljárásai korszerűsítésében, valamint az uniós integrált határigazgatás teljes mértékű végrehajtásában;

                           ad)

                           biztosítsák az uniós diplomaták és politikusok számára a Fehéroroszországba történő korlátozások nélküli belépést és utazást;

                           ae)

                           biztosítsanak további – közös érdekeken alapuló – képzést a fehérorosz határigazgatási ügynökség részére, összhangban a schengeni vívmányokkal;

                           af)

                           mérlegeljék megfelelő technikai támogatás nyújtását annak érdekében, hogy az Unió részéről korszerű határellenőrzési rendszereket és modern infrastruktúrát vezethessenek be;

                           ag)

                           biztosítsanak megfelelő képzést a biometrikus útlevelek bevezetésének uniós bevált gyakorlatairól az illetékes fehéroroszországi szolgálatok számára;

                           ah)

                           kezdeményezzenek egy EU–Belarusz mobilitási partnerséget és ösztönözzék Fehéroroszországot, hogy aktív szerepet vállaljon a migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos keleti partnerségi panelben;

                           ai)

                           ösztönözzék Fehéroroszországnak az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) és az ENSZ Gyermekalapjával (UNICEF) folytatott együttműködését az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló programok támogatása érdekében;

                     A civil társadalomról és a népek közötti kapcsolatokról:

                           aj)

                           növeljék a lakosság szélesebb körének javára szolgáló és láthatóbb projektek arányát, amelyek elősegítenék, hogy a polgárok megértsék az uniós értékeket, normákat és politikákat, és amelyek hangsúlyoznák az Unió által képviselt modell és szakértelem előnyeit; mozdítsák elő e tekintetben a civil társadalmi fórum által kínált lehetőséget, különös tekintettel annak az idén októberben Chișinăuban megrendezendő találkozójára;

                           ak)

                           következetesen és megalkuvást nem tűrő módon utasítsanak vissza minden – a fehéroroszországi hatóságoktól származó, az uniós politikákra és projektekre vonatkozó – félretájékoztatást és megtévesztő információt a szükséges információk (adatok, számok és jogszabályok) közlése és terjesztése révén;

                           al)

                           nyújtsanak több műszaki és pénzügyi támogatást – többek között a nemrégiben létrehozott Európai Demokráciáért Alapítványon keresztül – a Fehéroroszországban vagy a Fehéroroszországra kulcsfontosságú hatást gyakoroló tagállamokban működő civil társadalmi szervezeteknek, független nem kormányzati szervezeteknek, valamint az ott tevékenykedő emberi jogi jogvédőknek és szakszervezeteknek; vonják be aktívabban a civil társadalmat az Unió által finanszírozott projektek elvégzésébe, nyomon követésébe és értékelésébe; jelentősen növeljék továbbá az Unióra vonatkozó információkkal kapcsolatos tájékoztatás és az információterjesztés mértékét, hogy a polgárok megértsék az Unió alapvető jogokra és szabadságokra, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés szükségességére vonatkozó megközelítését;

                           am)

                           támogassák a demokráciáért és emberi jogokért tevékenykedő, nemcsak a fehéroroszországi székhelyű, hanem a külföldi székhelyű szervezeteket is, mivel a fehéroroszországi hatóságok következetesen megtagadják az ilyen szervezetektől a bejegyzés lehetőségét; sürgősen vizsgálják felül a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze/NSLA keretében adható uniós támogatásra vonatkozó legújabb szabályokat, amelyek gyakorlatilag kizárják a híres és megbecsülésnek örvendő fehéroroszországi nem kormányzati szervezeteket a pályázati rendszerből;

                           an)

                           kérjék a fehéroroszországi hatóságokat az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja az emberi jogi jogvédő Alesz Bjaljacki ügyéről szóló A/HRC/WGAD/2012/39. sz. határozatának végrehajtására, amely határozat többek között azt állapította meg, hogy a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökének és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) alelnökének, Bjaljacki úrnak a fogva tartása önkényes, és „sérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 20. cikkének (1) bekezdését, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 22. cikkét”;

                           ao)

                           sürgessék Fehéroroszországot, hogy az ENSZ valamennyi különleges eljárására terjessze ki állandó meghívását, és hívja meg az ENSZ emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különmegbízottját, hogy látogasson el az országba;

                           ap)

                           kötelezzék a fehéroroszországi hatóságokat a külföldi támogatások elfogadásáért fennálló büntetőjogi felelősség megszüntetésére, valamint arra, hogy tegyék lehetővé a szervezetek számára, hogy a pénzeszközöket külföldi bankszámlákon tartsák;

                           aq)

                           mérlegeljék a vízumkibocsátás egyoldalú megkönnyítését és a vízumköltség 60 euróról a fehéroroszországi állampolgárok számára megengedhető összegre való csökkentését, élve a Vízumkódex által lehetővé tett rugalmasság lehetőségével, többek között a rövid távú tartózkodásra szóló vízumok díjának elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó lehetőséggel – különösen a fiatalok esetében –, az emberek közötti kapcsolatok elősegítése és élénkítése, valamint a fehéroroszországi állampolgárok további elszigetelődése megelőzésének elősegítése érdekében; szintén mérlegeljék – a vízummentesség elérésének távlati céljával – a hosszú távú tartózkodásra szóló vízumok díjának egyoldalú elengedését vagy csökkentését;

                           ar)

                           szólítsák fel a fehéroroszországi hatóságokat, hogy kezdjenek vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat az Unióval a személyes kapcsolatokat előmozdítani hivatott vízummentesség elérésének távlati céljával, és tegyenek sürgős intézkedéseket a Lengyelországgal és Litvániával való kishatárforgalmi megállapodások végrehajtása érdekében;

                           as)

                           ösztönözzék az uniós és a fehéroroszországi városok és önkormányzatok közötti együttműködést néhány uniós tagállam – különösen Lengyelország, Litvánia és Lettország – jó gyakorlatainak példája alapján;

                           at)

                           törekedjenek arra, hogy több, Unión belüli oktatási és kutatási lehetőséget kínáljanak a fehéroroszországiak számára a felső-, az informális és a felnőttoktatás területén; kezdeményezzenek és támogassanak szakmai gyakorlati programot uniós intézményekbe és más nemzetközi szervezetekhez fiatal fehérorosz szakemberek számára; még inkább támogassák az Európai Bölcsészettudományi Egyetemet, valamint dolgozzanak ki és támogassanak fehéroroszországi oktatási és szakképző programokat; biztosítsák az Erasmus Mundus program megfelelő és tartós finanszírozását a fehéroroszországi diákok számára;

                           au)

                           határozottan törekedjenek a Fehéroroszországgal folytatott, felsőoktatási rendszere alapos reformjainak végrehajtásáról szóló párbeszédre különösen a tudományos élet szabadsága, az intézményi önállóság kialakítása és a diákok részvételének elősegítése érdekében, esetleg azzal a céllal, hogy az ország csatlakozhasson az európai felsőoktatási térséghez (a bolognai folyamathoz).

                           av)

                           felszólítja a Nemzetközi Jégkorong Szövetséget, hogy ismételten vegye fontolóra azon döntését, hogy a 2014. évi jégkorong világbajnokság Fehéroroszországban kerüljön megrendezésre.

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

      (1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0112.

      (3)  HL C 377. E, 2012.12.7., 162. o.

      (4)  HL C 136. E, 2012.5.11., 57. o.

      (5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

      (6)  HL C 168. E, 2013.6.14., 26. o.

      (7)  HL C 296. E, 2012.10.2., 105. o.

      (8)  HL L 307., 2012.11.7., 1. o.

      (9)  A Társadalmi–Gazdasági Tanulmányok Független Intézetének adatai, 2013 áprilisa.

      (10)  A politikai foglyok listája a következő személyeket is tartalmazza: Mikalai Statkevich, Pavel Seviarynets, Eduard Lobau, Mikalay Antukhovich, Mikalay Dziadok és Ihar Alienevich.


title: P6_TA(2007)0482#Az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatok#Az Európai Parlament 2007. október 25-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokról (2007/2126(INI))

text:
C 263 E/626                                          Az Európai Unió Hivatalos Lapja                               HU      2008.10.16.
 2007. október 25., csütörtök
             2.     úgy véli, hogy a 2007-es iraki különintézkedésről szóló tervezetben az Európai Bizottság túllépi az
             1905/2006/EK rendeletben ráruházott végrehajtási hatáskörét azáltal, hogy egyik beavatkozási területként az
             Akkas gázmezőre vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányt jelöli ki, amely általános célja „a nyugat-iraki
             Akkas gázmező feltárási feltételeinek tanulmányozása, a kitermelésnek a szíriai gázvezeték-hálózattal való
             összekötése céljából”, illetve „lehetőség szerint e projekt integrálása az Euro-arab Masrek gázpiac-projekt
             munkálataiba”; rámutat arra, hogy „a tanulmány figyelembe veszi a Masrek-régióval szomszédos országok
             és az EU érdekeltségét a kutakból kifejtett kőolajnak az Euro-Masrek gázpiacra való bejuttatásával” és „ez az
             integráció nagy potenciális piacot nyit meg az Akkas olajmezőkből származó” kitermelés előtt és lehetővé
             teszi az iraki földgáznak a regionális és az európai piacra való első bejuttatását, ezért úgy véli, hogy ez a
             célkitűzés nem egyeztethető össze az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) és (4) bekezdésével azt illetően,
             hogy a különintézkedések elsődleges célja így nem a szegénység felszámolása, illetve, hogy a vallott célkitű-
             zések nem teljesítik az OECD/DAC által létrehozott hivatalos fejlesztéstámogatás (ODA) feltételeit;
             3.     felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza vagy módosítsa az iraki különintézkedést létrehozó hatá-
             rozattervezetét, és olyan új határozattervezetet nyújtson be a DCI irányítóbizottságnak, amely teljes mérték-
             ben tiszteletben tartja az 1905/2006/EK rendelet előírásait;
             4.     utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kor-
             mányainak és parlamentjeinek, valamint a DCI irányítóbizottságban részt vevő képviselőinek.
             P6_TA(2007)0482
             Az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatok
             Az Európai Parlament 2007. október 25-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Unió és Szerbia közötti
                                                    kapcsolatokról (2007/2126(INI))
             Az Európai Parlament,
             –    tekintettel Jelko Kacinnak az ALDE képviselőcsoport nevében a Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló
                  javaslatára, az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokról (B6–0202/2007),
             –    tekintettel 2005. szeptember 29-i állásfoglalására a nemzeti sokféleség védelméről a Vajdaságban (1),
             –    tekintettel a vajdasági és belgrádi eseti tényfeltáró küldöttségének zárójelentésre (2005. március 2.),
             –    tekintettel arra, hogy a függetlenséget támogató 2006. május 21-i montenegrói népszavazást követően
                  létrejött a Szerb Köztársaság, a Szerbia és Montenegró Államközösség utódja,
             –    tekintettel a 2006. október 28–29-i népszavazáson elfogadott új szerb alkotmányra,
             –    tekintettel a Bizottság 2006. november 8-i Szerbiáról szóló országjelentésére (SEC(2006)1389),
             (1) HL C 227. E, 2006.9.21., 620. o.
 ---pagebreak--- 2008.10.16.      HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                          C 263 E/627
                                                                                2007. október 25., csütörtök
            –  tekintettel Szerbia 2006. december 14-i csatlakozására a NATO békepartnerségi programjához,
            –  tekintettel a 2007. január 21-i szerbiai parlamenti választások eredményére,
            –  tekintettel a Nemzetközi Bíróság 2007. február 26-i ítéletére a Bosznia-Hercegovina kontra Szerbia-
               Montenegró ügyben,
            –  tekintettel az Európa Tanács Velencei Bizottságának Szerbia alkotmányáról szóló, 2007. március 19-i
               405/2006. számú véleményére,
            –  tekintettel az új belgrádi kormány 2007. május 15-i megalakulására,
            –  tekintettel az új szerb kormány által 2007. május 15-én felvázolt öt legfontosabb célra,
            –  tekintettel a Szerbia és az Európai Unió közötti stabilitási és társulási megállapodásról szóló tárgyalások
               2007. június 13-i újraindulására,
            –  tekintettel a 2007. február 12-i és június 18-i Általános Ügyek Tanácsának a Nyugat-Balkánnal kapcso-
               latos következtetéseire,
            –  tekintettel a volt Jugoszláviában elkövetett humanitárius bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Tör-
               vényszék főügyészének 2007. június 18-án az ENSZ Biztonsági Tanácsának benyújtott jelentésére Szer-
               bia együttműködéséről az Nemzetközi Törvényszékkel,
            –  tekintettel a volt Jugoszláviában elkövetett humanitárius bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi tör-
               vényszék főügyészével az Európai Parlament Külügyi Bizottsága 2007. június 26-i ülésén folytatott
               eszmecserére,
            –  tekintettel az EU és Szerbia között a politikai és gazdasági stabilitás elérése érdekében a tulajdonjogok
               megfelelő érvényesítéséről létrejött megállapodásra,
            –  tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére és 90. cikkére,
            –  tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0325/2007),
            A. mivel Szerbia jövője az Európai Unióban van;
            B. mivel Szerbia jelentős tényező a régió stabilitásának és jólétének szempontjából, a reformokat ösztönző
               európai uniós tagsági kilátásokkal;
            C. mivel Szerbia aláírója a Közép-európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (CEFTA), és nemrégiben fejezte
               be a stabilizációs és társulási megállapodásra irányuló technikai tárgyalásokat;
            D. mivel azoknak a szerbeknek a hetven százaléka, akik szavaztak, támogatja az európai uniós tagságot, és
               az állampolgárok kétharmada szavazott a demokratikus táborhoz tartozó pártokra;
            E. mivel Szerbia új kormánya Európa- és reformpárti;
            F. mivel az, hogy Szerbia sikeresen újrakezdte az stabilizációs és társulási tárgyalásokat, további példaként
               szolgálhat a pozitív nyugat-balkáni változásokra, amelyekre többek között az EU is hatást gyakorol;
 ---pagebreak--- C 263 E/628                                          Az Európai Unió Hivatalos Lapja                              HU        2008.10.16.
 2007. október 25., csütörtök
             G. mivel tényleges erőfeszítéseket tettek ez idáig és kell ezután is tenni a múlt megosztottságának és atti-
                  tűdjének leküzdése érdekében, és Szerbia polgárai számára elő kell mozdítani az jövőt Európában;
             H. mivel a szerb gazdaság erőteljesen növekedett 2006-ban (mintegy 5,8%-kal), és növekedett a közvetlen
                  külföldi befektetések volumene is; mivel azonban továbbra is aggodalomra ad okot a folyó fizetési
                  mérleg hiánya, amely változatlanul növekszik, valamint a magas munkanélküliségi ráta (2006-ban kb.
                  20,9%);
             I.   mivel a korrupció továbbra is súlyos probléma Szerbiában, és mivel a Transparency International 2006.
                  évi korrupcióérzékelési indexén Szerbia átlagpontszáma 3,0 volt (a 0-tól („nagyon korrupt”) 10-ig
                  („nagyon átlátható”) terjedő skálán);
             J.   mivel az Nemzetközi Törvényszék által keresett hat háborús bűnökkel vádolt személy közül kettőt
                  letartóztattak és átadtak Hágának, a többi négy pedig továbbra is szabadlábon van, köztük Ratko Mla-
                  dics és Radovan Karadzsics is;
             K. mivel a szerb közvéleményt nem tájékoztatják kellőképpen a közelmúltbeli háborúkban, különösen a
                  Srebrenicában elkövetett bűnök mértékéről;
             L.   mivel a jugoszláviai háborúk mélyrehatóan átalakították Szerbia társadalmi összetételét és ösztönözték
                  többek között a politikai és az értelmiségi elit számos tagjának kivándorlását, illetve számos menekült
                  és az országon belül lakóhelyet változtatni kényszerülő személy beáramlását, valamint az 1990-es évek
                  erőszakhullámában megsebesült veteránok visszatérését;
             M. mivel Jugoszlávia felbomlásának pusztító következményei voltak az életek elvesztése és az emberi szen-
                  vedés tekintetében, ez pedig az etnikumok közötti megbékélést a régió stabilitása biztosításának rendkí-
                  vül fontos tényezőjévé tette;
             1.     úgy véli, hogy Szerbia külön dicséretet érdemel, amiért az elmúlt években számos nehéz kihívást
             sikerült békés úton rendeznie, többek között a Szerbia és Montenegró Államközösség felbomlását, tisztes-
             séges és szabad parlamenti választásokat és az Európa-párti elkötelezettségű új kormány megalakulását;
             2.     üdvözli, hogy a 13 hónapos szünet után befejeződtek a stabilitási és társulási megállapodásra irányuló
             technikai tárgyalások Szerbia kormánya és az EU között; mindkét felet arra bíztatja, hogy tegyenek meg
             minden tőlük telhetőt, hogy elhárítsák a technikai akadályokat a megállapodás aláírásáig, hogy az aláírásra
             még 2007 vége előtt sor kerülhessen; a stabilitási és társulási megállapodás aláírását fontos lépésnek tekinti
             az EU-csatlakozás felé vezető úton;
             3.     üdvözli, hogy a szerb kormány együtt kíván működni a Nemzetközi Törvényszékkel, ami megnyitja az
             utat az EU-val folytatandó további együttműködés előtt, de ragaszkodik ahhoz, hogy ennek az együttműkö-
             désnek rövidesen további eredményekhez kell vezetnie;
             4.     tudomásul veszi a Nemzetközi Törvényszék főügyésze, Carla Del Ponte által az EU 2007. október
             15-én Luxembourgban megtartott Általános és Külügyek Tanácsa számára nyújtott tájékoztatását; kéri Szer-
             biát, hogy oldja meg a Nemzetközi Törvényszékkel való teljes mértékű együttműködéssel kapcsolatos még
             nyitott kérdéseket Carla Del Ponte küszöbön álló belgrádi látogatásával kapcsolatban; felszólítja a Bizottsá-
             got, hogy ha e kérdések megoldódtak, további késedelem nélkül írja alá a stabilitási és társulási megállapo-
             dást;
             5.     gratulál Szerbiának a Nemzetközi Törvényszékkel való együttműködésének utóbbi időkben bekövet-
             kező javulása miatt, ami lehetővé tette, hogy a stabilizációs és társulási megállapodásról folyó tárgyalások
             folytatódjanak és hogy az Nemzetközi Törvényszék főügyésze, Carla Del Ponte pozitívan értékelje Szerbia
             együttműködését a Törvényszékkel; üdvözli Zdravko Tolimir és Vlasztimir Gyorgyevics letartóztatását és
             átadását Hágának, Kostunica miniszterelnök Carla Del Ponténak tett ígéretét, amely szerint „több letartózta-
             tásra is lehet számítani” (beleértve Ratko Mladics egykori boszniai szerb tábornokét is), valamint a szökésben
             levők elfogására irányuló tevékenységek központosítása érdekében létrehozandó új struktúrák kialakítását,
             ide értve a Nemzeti Biztonsági Tanács jobb átláthatóságát; üdvözli a szerb, a bosznia-hercegovinai és a
             montenegrói hatóságok együttműködését, mellyel megkönnyítették a közelmúltbeli átadásokat Hágának;
 ---pagebreak--- 2008.10.16.         HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            C 263 E/629
                                                                                2007. október 25., csütörtök
            6.     emlékezteti Szerbiát, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás feltétele a Nemzetközi Törvény-
            székkel való teljes körű együttműködés, aminek az összes többi vádlott letartóztatásához és átadásához
            kell vezetnie, ugyanakkor megjegyzi, hogy a közelmúltbeli letartóztatások bizonyítják, hogy a szerb hatósá-
            gok képesek megtalálni és letartóztatni a háborús bűnökkel vádoltakat; hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi
            Törvényszékkel való teljes körű együttműködés nem csak nemzetközi kötelezettség, hanem kulcsfontosságú
            lépés is a régión belüli tartós megbékélés felé; ezért felhívja a szerb parlamentet, hogy teljesítse a Nemzet-
            közi Bíróság ítélete alapján rá háruló kötelezettségeket és fogadjon el a srebrenicai népirtást elítélő nyilatko-
            zatot;
            7.     figyelembe véve az Nemzetközi Törvényszék bezárására vonatkozó jelenlegi menetrendet, amely sze-
            rint 2008-ig lezárják a tárgyalásokat, úgy véli, hogy mérlegelni kell az Nemzetközi Törvényszék megbízásá-
            nak meghosszabbítását arra az esetre, amennyiben háborús bűnökkel vádolt személyek letartóztatására szá-
            mítanak ezen időpont után;
            8.     megállapítja, hogy a 2007. június 21–22-i a brüsszeli Európai Tanácson elért kompromisszumos meg-
            állapodás megteremti a lehetőségét annak, hogy 2009-ig létrejöjjön az Európai Unió megújult jogalapja,
            amely létrehozza a jövőbeli bővítésekhez szükséges intézményi berendezkedést, és lehetővé teszi, hogy az
            EU és Szerbia dinamikusan továbbvigye a csatlakozási folyamatot Szerbia fejlődése és érdemei alapján;
            9.     úgy ítéli meg, hogy egy Koszovó jogállására vonatkozó állásfoglalás megerősíti a nyugat-balkáni stabi-
            litást és megkönnyíti a térség európai uniós integrációját is;
            10.      örömmel veszi tudomásul, hogy 2000 óta Szerbia gazdasága jelentősen, átlagosan évi 5%-kal nőtt;
            megállapítja azonban, hogy a Nemzetközi Valutaalap értékelése szerint ezt a fejlődést nem használták fel a
            szegénység vagy a magas munkanélküliség (amely több, mint 20%) csökkentésére; úgy véli, hogy e problé-
            mák kezelése tekintendő az új kormánnyal szembeni egyik legjelentősebb kihívásnak; ezért felhívja a szerb
            kormányt, hogy tegyenek szigorúbb kötelezettségvállalásokat a munkahelyteremtés és a szegénység felszá-
            molása terén, és az ország minden területének kiegyensúlyozottabb gazdasági fejlődése érdekében tegyenek
            konkrét lépéseket, különös tekintettel az ország kevésbé fejlett délkeleti és keleti részeire;
            11.      úgy véli, hogy a közigazgatási struktúrák és eljárások továbbfejlesztése növelheti a jogállamiságba
            vetett bizalmat, erősítheti a piacgazdaságot, és ösztönözheti a gazdasági növekedést Szerbiában; felhívja a
            szerb hatóságokat, hogy javítsák a gazdasági környezetet a külföldi befektetések számára, és növeljék az
            átláthatóságot a kereskedelmi kapcsolatokban;
            12.      örömmel nyugtázza, hogy Szerbia új alkotmánya pozitív emberi jogi rendelkezéseket tartalmaz; meg-
            állapítja azonban, hogy a kisebbségvédelemre vonatkozó jogi keretrendszer további javításra szorul; aggodal-
            mának ad hangot többek között a bírák és ügyészek kinevezési, előléptetési és elbocsátási eljárására vonat-
            kozó problematikus rendelkezések, valamint a megfelelő társadalmi konzultáció vagy parlamenti vita elma-
            radása miatt a szövegezési folyamat során; felhívja a szerb hatóságokat, hogy vegyék fontolóra a területi
            decentralizáció növelését, különösen a Vajdaság esetében;
            13.      hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU által biztosított segítség tekintettel legyen Szerbia jelen-
            legi területi és igazgatási struktúrájára, a helyi és regionális hatóságok is teljes mértékű bevonásával; felhívja a
            Bizottságot, a Tanácsot és illetékes bizottságait, kísérjék szoros figyelemmel a NUTS 2. szintű régiók szerve-
            zését Szerbiában;
            14.      elismerően nyilatkozik arról, hogy Szerbiának sikerült nagyobb átláthatóságot elérnie a kormány és a
            parlament működésében, illetve jó adminisztratív kapacitásáról; gratulál Szerbiának a 2007-es költségvetési
            törvény elfogadásához, az ombudsman, a közvélemény-tájékoztatási biztos, a Szerb Nemzeti Bank elnöke és
            az Állami Könyvvizsgálói Intézet Tanácsa tagjainak megválasztásához; sajnálattal állapítja meg, hogy az
            alkotmánybírák kijelölése még mindig függőben van;
 ---pagebreak--- C 263 E/630                                         Az Európai Unió Hivatalos Lapja                             HU         2008.10.16.
 2007. október 25., csütörtök
             15.     határozottan úgy véli, hogy kulcsfontosságú emberi jogi kérdés tartós megoldást találni a menekültek
             és a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság helyzetére, különösen azért, mert Szerbia még mindig nagyon
             sok menekültet fogad be, főképp Horvátországból és részben Bosznia-Hercegovinából, valamint lakóhelyét
             elhagyni kényszerült lakosságot Koszovóból; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2005. január 31-én
             Horvátország, Bosznia-Hercegovina és Szerbia és Montenegró által aláírt, a menekültek hazatéréséről és a
             tulajdonjogok helyreállításáról szóló Szarajevói Nyilatkozatba foglalt valamennyi kiemelt fontosságú ügy
             megoldásának 2006. év végi határidejét nem tartották be, és nagyon csekély az előrehaladás;
             16.     ezért felhívja a szerb kormányt, hogy folytassa erőfeszítéseit a Szarajevói Nyilatkozat végrehajtása
             érdekében, többek között világos jogi keret elfogadásával, amely többek között kiterjed a menekültek haza-
             térési jogára és az ingatlanok utáni kompenzációhoz való jogra is; felhívja az EU-t, annak tagállamait és a
             nemzetközi közösséget, hogy továbbra is legyenek elkötelezettek a menekültek jogainak fenntartása mellett,
             és nyújtsanak folyamatos támogatást a szóban forgó országoknak, ideértve megfelelő források elkülönítését
             erre a célra; hangsúlyozza, hogy a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság és a menekültek integrációja vagy
             visszatelepülése nem vezethet egy-egy terület vagy régió eredeti etnikai egyensúlyának megváltoztatásához; e
             tekintetben felhívja a figyelmet az Európa Tanács 1995. február 1-jei kisebbségvédelmi keretegyezményére;
             17.     elismeri a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén elért előrehaladást, amelynek
             eredményeként nemrégiben számos, nagy visszhangot kiváltó letartóztatásra került sor, ugyanakkor meg-
             jegyzi, hogy a korrupció – különösen a rendőrségen és az igazságszolgáltatáson belül – továbbra is jelentős
             probléma, és hogy a korrupciós ügyekben való hivatalos nyomozásokat gyakran politikai indokok motivál-
             ják; rámutat, hogy a korrupció a nagyobb külföldi befektetések egyik fő akadálya és felhívja a szerb kor-
             mányt, hogy hajtson végre átfogó korrupcióellenes stratégiát; szükségesnek tekinti a szervezett bűnözés
             elleni küzdelem erősítését;
             18.     üdvözli, hogy az európai uniós előírásoknak való megfelelés érdekében az államhatár védelme a
             katonaságtól átkerült a rendőrség hatáskörébe; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ösztönözze a
             szerb kormányt a rendőrség, a biztonsági szolgálatok és a hadsereg további jelentős megreformálására,
             olyan intézkedéseket is ide értve, amelyek nagyobb mértékű polgári ellenőrzést biztosítanak a katonaság
             fölött; úgy véli, hogy a rendőrségi reform során figyelembe kell venni a kisebbségek nyelveit beszélő rendőri
             erők iránti igényt azokban a régiókban, ahol nagy számban élnek kisebbségek;
             19.     úgy véli, hogy a jogállamiság ösztönzésének és a jogi rendelkezések szigorú végrehajtásának a kor-
             mány egyik fő prioritásának kell lennie; üdvözli az eddig megtett igazságügyi reformintézkedéseket, azonban
             hangsúlyozza, hogy tovább kell vinni ezt a folyamatot, különös tekintettel a bírósági tárgyalások gyorsasá-
             gára, a tanúvédelemre, a korrupció megelőzésére és a bírák függetlenségére; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy
             nem működik az alkotmánybíróság, ami nem támogatja a demokrácia és a demokratikus jogalkotás fejlődé-
             sét Szerbiában;
             20.     üdvözli a Zoran Gyingyics miniszterelnök meggyilkolása ügyében folytatott per eredményét és támo-
             gatja a különleges ügyészség azon közelmúltbeli kezdeményezést, hogy fedjék fel a gyilkosság hátterében álló
             politikai okokat;
             21.     üdvözli a szerb háborús bűnösök közvádlójának munkáját, de sajnálja, hogy a háborús bűnösök
             hazai pereit aláaknázza az átláthatóság és a politikai akarat hiánya a közvetlen elkövetőkön túlmutató, a
             parancsokat kiadókig elvezető felelős parancsnoki lánc felkutatására; úgy véli, hogy a háborús bűnökkel
             foglalkozó szerb bíróság ítélete, amelyet a Skorpiók nevű paramilitáris csoport négy tagjára szabtak ki hat
             srebrenicai muzulmán kivégzése miatt, nem áll összhangban a bűntett kegyetlenségével; megjegyzi, hogy a
             szerb elnök nyilvánosan sajnálatát fejezte ki a kiszabott büntetések rövid időtartama miatt;
             22.     úgy véli, hogy a szerb állampolgároknak jogukban áll megtudni az igazságot a közelmúltbeli háborús
             politikáról és a nevükben elkövetett népirtásról, és jogukban áll tudomást szerezni a háborús bűntettek
             elkövetőiről; úgy véli, hogy Szerbiának őszintén szembe kell néznie közelmúltjával, hogy előre tudjon
             lépni, valamint hogy a múlttal való kiegyezés szerves része a Szerbia és szomszédai közötti megbékélés
             felé vezető útnak; felhívja a kormányt, hogy állítsa fel újra a 2001-ben létrehozott Igazság és Megbékélés
             Bizottságot, nem utolsósorban annak érdekében, hogy előmozdítsák a pozitív légkört az ország azon
             részein, amelyeket az etnikumok közötti konfliktus a leginkább érint; sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze
             az emberek közötti kapcsolatokat megkönnyítő kezdeményezéseket a régióban, és hogy fordítson erre a
             célra komolyabb forrásokat;
 ---pagebreak--- 2008.10.16.        HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                            C 263 E/631
                                                                                2007. október 25., csütörtök
            23.     üdvözli a szerb elnök bocsánatkérését a horvát állampolgároktól Szerbia nevében a közelmúltban
            elkövetett háborús bűnökért; e bocsánatkérést a politikai érettség nagy foka és a demokratikus vezetés jelé-
            nek tekinti, amely konkrét bizonyítéka annak, hogy a jelenlegi kormány eltökélt, hogy a szomszédos orszá-
            gokkal baráti kapcsolatokat tartson fenn és együttműködjön;
            24.     úgy véli, hogy a megbékélés és az igazságosság elengedhetetlen a régió valamennyi országának stabi-
            litásához és fejlődéséhez és az Európai Unióba való belépésükhöz; sürgeti a Szerbiával szomszédos ország-
            okat, hogy kövessék ezt a modellt, és ítéljék el az etnikai intolerancia és a rasszizmus bármely megnyilvá-
            nulását, amely a területükön előfordul;
            25.     úgy véli, hogy az EU-nak és tagállamainak olyan programokat kell kezdeményeznie és támogatnia,
            amelyek célja szociálpszichológiai tanácsadás nyújtása, elsősorban – de nem kizárólagosan – azokra a nőkre
            és gyermekekre összpontosítva, akik a háború előtti és alatti tapasztalataik traumájában szenvednek;
            26.     üdvözli az utóbbi idők együttműködését Belgrád és Pristina között a koszovói konfliktusban eltűnt
            személyek felkutatása terén, különös tekintettel a Raška körzetében tett legutóbbi közös erőfeszítésekre;
            felhívja a szerb kormányt, hogy adjon ki nyilvános jelentést Mačkaticáról;
            27.     felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítson elégséges pénzügyi forrásokat az eltűnt szemé-
            lyekkel foglalkozó nemzetközi bizottság (ICMP) számára, annak érdekében, hogy a szervezet 2010-ig be
            tudja fejezni az összes eltűnt személy azonosítását az egykori Jugoszlávia területén; úgy véli, hogy az ICMP
            által végzett munka nagy mértében hozzájárul az igazság, az igazságszolgáltatás és a megbékélés folyamatá-
            hoz a régióban;
            28.     megjegyzi, hogy a szerb diákszövetség részére 2004-ben a Stratégiai Marketingügynökség által vég-
            zett felmérés szerint a szerb egyetemi hallgatók 70%-a soha nem járt még külföldön; üdvözli azt a kezde-
            ményezést, hogy biztosítsanak tanulási lehetőségeket szerb diákoknak az EU országaiban; felhívja a tagálla-
            mokat, hogy keressék az interakció új módjait a szerb néppel;
            29.     megállapítja, hogy Szerbia számos regionális kezdeményezésben, például a Stabilitási Egyezményben,
            a Regionális Együttműködési Tanácsban és a Közép-európai Szabadkereskedelmi Társulásban (CEFTA) való
            tagsága révén aktívan hozzájárul a regionális együttműködéshez és a jószomszédi kapcsolatokhoz; felhívja
            Szerbiát, hogy továbbra is töltsön be felelős szerepet a régióban; hangsúlyozza, hogy Szerbia érdeke is, hogy
            jó kapcsolatokat alakítson ki és tartson fenn régióbeli partnereivel, hogy fokozza a hatékony határokon
            átnyúló együttműködést, teljes mértékben kihasználja a határ menti térségekben élő nemzeti kisebbségekben
            rejlő potenciált, és tevőlegesen részt vegyen a kétoldalú, regionális és európai infrastrukturális projektekben;
            megismétli, hogy a régió valamennyi országának jövője az EU-ban van;
            30.     ösztönzi a szerb kormányt, hogy mozdítsa elő a jó szomszédsági kapcsolatot Bosznia-Hercegovina
            mindkét egységével;
            31.     sürgeti a szerb kormányt, hogy folytassa délkelet európai szomszédaival a párbeszédet a határkérdé-
            sekről, mivel még ki kell alakítani a Szerbia és Horvátország, valamint a Szerbia és Bosznia-Hercegovina
            közötti területi határokat;
            32.     helyesli, hogy Szerbiának sikerült javítania a nemzetiségek közötti kapcsolatokat, különösen a Vajda-
            ságban, ahol csökkent az etnikai villongások száma, ha nem is szűntek meg teljesen; felhívja a szerb ható-
            ságokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a többnemzetiségű Vajdaságban élő nemzeti kisebbségek
            fejlődésének előmozdítása és a békés együttélés érdekében, valamint hogy biztosítsák, hogy a rendőrség, az
            ügyészség, a bíróságok és más állami szervek etnikai szempontból semlegesen járjanak el, felhívja ezenkívül
            a szerb hatóságokat a népesség ezen intézményekbe vetett megfelelő bizalmának kiépítése érdekében, hogy
            biztosítsák, hogy az etnikai összetétel megfelelőképp tükröződjék e hatóságok személyzetében; továbbá fel-
            hívja a szerb hatóságokat, hogy nagy odafigyeléssel kezeljék a menekültek esetleges beáramlását, hogy ne
            boruljon fel a régió etnikai, kulturális, vallási, gazdasági és politikai egyensúlya, és biztosítsák a menekültek
            sikeres integrációját a multikulturális környezetbe; hangsúlyozza a különböző közösségek egymás iránti
            toleranciáját fejlesztő programok kivételes fontosságát, különösen a Vajdaságban; úgy véli, hogy ezekhez a
            programokhoz EU támogatásra is szükség van;
 ---pagebreak--- C 263 E/632                                          Az Európai Unió Hivatalos Lapja                              HU         2008.10.16.
 2007. október 25., csütörtök
             33.     örömmel veszi tudomásul, hogy a Presevo-völgyi albán etnikai pártok egy évtized óta most először
             vettek részt a választásokon, és hogy a kisebbségek jelen vannak a hatalom törvényhozó és végrehajtó
             ágában is; úgy véli, hogy továbbra is Szandzsák a leginkább aggodalomra okot adó régió, és felhívja a
             kormányt, hogy a helyi politikai szereplőkkel együttműködve dolgozzon ki politikákat a közösségen belüli
             további radikalizálódás és megosztottság megfékezésére;
             34.     üdvözi a 2007. évi költségvetésben a roma integráció évtizedéhez közvetlenül kapcsolódó projektekre
             előirányzott pénzeszközöket; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy hiányzik a szisztematikus poli-
             tikai megközelítés a roma lakosság életének és életkörülményeinek javítása érdekében, ideértve a lakóhelyét
             elhagyni kényszerült lakosságot és a visszaköltözőket, valamint amiatt, hogy továbbra is diszkrimináció
             tapasztalható a roma közösséggel szemben;
             35.     felszólítja a szerb kormányt, hogy teljes egészében valósítsa meg a „roma integráció évtizede” végre-
             hajtásáról szóló nemzeti akcióterveket pénzügyileg és intézményileg egyaránt, annak érdekében, hogy gya-
             korlati és fenntartható megoldásokat találjanak a roma közösség problémáira; emlékezteti Szerbiát, hogy az
             európai partnerség prioritásai között szerepel Szerbia esetében az átfogó, hátrányos megkülönböztetés elleni
             jogszabályok elfogadása és a táborokban élő romák fenntartható visszatelepítése;
             36.     tudomásul veszi a közvetlenül a miniszterelnök irányítása alatt működő Emberi és Kisebbségi Jogi
             Ügynökség létrehozását az Államszövetség emberi és kisebbségi jogokkal foglalkozó minisztériuma helyett;
             felhívja a miniszterelnököt, hogy koherens és aktív kisebbségpolitikát folytasson, valamint hogy biztosítsa,
             hogy az emberi és kisebbségi jogok prioritást kapjanak a kormányprogramban; üdvözli, hogy az új szerb
             alkotmány alkotmányos alapot biztosít az etnikai kisebbségek nemzeti tanácsainak, és új jogszabály elfoga-
             dására szólít fel, amely jobban szabályozza e tanácsok jogállását, munkáját és megválasztását; várja ezt az új
             jogszabályt, amely jobb jogi keretet biztosít a kisebbségi jogok védelméhez és az összes nemzeti kisebbség
             állami struktúrákba történő integrációjához;
             37.     üdvözli az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló átfogó nemzeti stratégiát, azonban sürgeti
             a szerb kormányt, hogy legyen szigorúbb a vádemelésekben, és biztosítsa, hogy az embercsempészek a
             bűncselekmény természetével összhangban lévő börtönbüntetést kapjanak és töltsenek le;
             38.     úgy véli, hogy a Szerb Rádió és Televízió (RTS) közszolgálativá alakítása jelentős előrelépés, de fel-
             hívja a figyelmet, hogy a műsorszórásról szóló törvény módosítását nem kísérte nyilvános vita és hiányos-
             ságok tapasztalhatók az RTS igazgatótanácsi tagjainak kinevezési eljárásában; felhívja a figyelmet arra is,
             hogy teljesen demokratikus szabályokat kell kidolgozni a rádió- és televízióműsor-szolgáltatási engedélyek
             kiosztásának szabályozására, amelyek rendelkeznek különösen az engedélyező hatóság döntéseivel szembeni
             fellebbezési lehetőségekről; mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem történt előrelépés az újságírók
             meggyilkolásának ügyében, és sajnálja, hogy egy háborús bűnökről és szervezett bűnözésről beszámoló
             prominens oknyomozó riportert a közelmúltban megkíséreltek meggyilkolni; kéri, hogy az illetékes hatósá-
             gok találják meg az elkövetőket, és alaposan vizsgálják ki a bűncselekményt;
             39.     megállapítja, hogy a nem kormányzati szervezetek jól fejlettek az országban, és üdvözli a hatóságok
             erőfeszítéseit, hogy megpróbálnak konzultálni a civil szektorral, külön üdvözli a Szerb Hivatal az Európai
             Integrációért, nem kormányzati szervezetek és a szerb elnök által alapított Tanács a Civil Szervezetekkel Való
             Kapcsolatokért, valamint a szerb külügyminiszter által alapított Külpolitikai Tanács által aláírt együttműkö-
             dési memorandumot és a nem kormányzati szervezetek képviselőinek bevonását az Európai Integrációs
             Államtanácsba, amelynek elnöke a miniszterelnök; felhívja a szerb parlamentet, hogy fogadjon el a civil
             szervezetek jogi helyzetét javító jogszabályokat;
             40.     elítéli a kormányt kritizáló vagy a figyelmet olyan érzékeny témákra, mint a háborús bűnök, felhívó
             civil társadalmi szereplők nyilvános becsmérlését; elítéli a politikai indíttatású közelmúltbeli támadásokat és
             felhívja a figyelmet a fokozódó gyűlöletbeszédre a médiában és az emberi jogi aktivistákkal, újságírókkal és
             politikusokkal szembeni hozzáállás terén;
             41.     üdvözli a vízumkönnyítési és befogadási megállapodások 2007. szeptember 18-i aláírását, és sürgeti a
             Tanácsot, hogy 2007 végéig biztosítsa ezek hatálybalépését; üdvözli a szerbiai úti okmányokról szóló tör-
             vény elfogadását, és tudomásul veszi, hogy a menedékjogról, államhatárokról és idegenekről szóló törvények
             elfogadása folyamatban van; felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság támogatásával készítsen pontos ütemtervet
 ---pagebreak--- 2008.10.16.        HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                         C 263 E/633
                                                                                2007. október 25., csütörtök
            a vízummentes mozgásra, és fogadjon el támogató intézkedéseket, amelyek célja a lakosság nagyobb része és
            különösen a fiatalok számára javítani az utazási lehetőségeket; hangsúlyozza a mobilitás fontosságát Szerbia
            politikai és gazdasági fejlődésében, mivel a mobilitás biztosítja az emberek számára, hogy első kézből sze-
            rezzenek tapasztalatokat az EU-ról és megkönnyíti Szerbia európai integrációjának folyamatát; nagyobb
            mértékű részvételre szólít az egész életen át tartó tanulás projektjében és a kulturális csereprojektekben;
            felkéri a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a vízumkérelmek kezelésére alkalmas közös rendszer kialakítását,
            ami megkönnyítené a legleterheltebb konzulátusok munkáját, és hogy biztosítsa a kérelmek ésszerű határ-
            időn belüli feldolgozását;
            42.     úgy ítéli meg, hogy az oktatási rendszer reformja nem csupán szükségszerűség, hanem egyben az
            egyetlen út Szerbia számára ahhoz, hogy a jelenlegi demokratizálási folyamat keretében új értékrendszert
            alakítson ki a fiatalabb generációk számára;
            43.     felkéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek közös erőfeszítéseket az EU Szer-
            biában való láthatóságának fokozása érdekében, és sürgeti a Bizottságot, hogy ne késlekedjen tovább sze-
            mélyzetet felvenni delegációs irodájába, ideértve az IPA-források kezelésére képes szakértőket;
            44.     felhívja a Külügyi Bizottságot és annak Emberi Jogi Albizottságát, hogy az Európai Parlament vajda-
            sági tényfeltáró küldetéséről szóló zárójelentés következtetései alapján továbbra is szoros figyelemmel
            kövesse a vajdasági helyzetet;
            45.     felhívja a szerb hatóságokat, hogy más országok hasonló törvényeivel összhangban sürgős ügyként
            fogadják el a kárpótlási törvényt, amely az államkötvények helyett adott esetben tárgyi értéken biztosít
            kárpótlást;
            46.     felhívja az új tagállamokat, hogy játsszanak tevékeny szerepet Szerbia támogatásában az EU felé
            vezető úton, lehetővé téve, hogy Szerbia előnyt kovácsoljon reformtapasztalataikból;
            47.     felhívja a szerb hatóságokat, hogy folytassák jogszabályaik összehangolását az EU környezetvédelmi
            jogszabályaival és előírásaival, és hajtsák végre az elfogadott jogszabályokat;
            48.     üdvözli Szerbia tagságát a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban; felhívja a Taná-
            csot, hogy növelje az ikerintézményi együttműködési programok és a technikai segítségnyújtási programok
            számát, különösen a fiatalokra irányulókét;
            49.     utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatásul a Bizottságnak, valamint
            a tagállamok, illetve Szerbia kormányának és parlamentjének.
            P6_TA(2007)0483
            Az EU és Afrika közötti kapcsolatok
            Az Európai Parlament 2007. október 25-i állásfoglalása az EU–Afrika kapcsolatok jelenlegi állásáról
                                                            (2007/2002(INI))
            Az Európai Parlament,
            –    tekintettel a Kairóban, 2000. április 3–4-én az Afrikai Egységszervezet és az EU égisze alatt megrende-
                 zett Afrika–Európa csúcstalálkozón kidolgozott cselekvési tervre és nyilatkozatra,
            –    tekintettel az Afrikai Unió Bizottságának (AUC) a 2004. július 7-én az afrikai állam- és kormányfők
                 harmadik csúcstalálkozóján az etiópiai Addisz-Abebában elfogadott 2004–2007-es stratégiai tervére,