               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.27.
            COM(2016) 519 final
            Ajánlás
            A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATAA túlzott hiány kezelését célzó eredményes intézkedések elmulasztása miatt a Portugália által fizetendő pénzbírság kiszabásáról

               Ajánlás

               A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

               A túlzott hiány kezelését célzó eredményes intézkedések elmulasztása miatt a Portugália által fizetendő pénzbírság kiszabásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 6. cikkére,

               mivel:

               (1)A Tanács 2016. július 12-én elfogadott határozatában megállapította, hogy a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése értelmében 2013. június 21-én kiadott tanácsi ajánlás nyomán Portugália nem tett eredményes intézkedéseket a túlzott hiány kezelése érdekében
                  1
               .

               (2)Miután a Tanács a Szerződés 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Portugália nem tett eredményes intézkedéseket a túlzott hiány kiigazítása érdekében, a Bizottságnak pénzbírság kiszabására irányuló javaslatot kell a Tanács elé terjesztenie.

               (3)A Portugália által fizetendő pénzbírság mértéke elvileg az előző évi portugál GDP 0,2 %-ának felel meg, ám ez az összeg kivételes gazdasági körülmények miatt vagy az érintett tagállam indokolással ellátott kérelme nyomán csökkenthető vagy akár el is törölhető.

               (4)Portugália 2015. évi GDP-je 179,37 milliárd EUR volt. Ennek 0,2 %-a 358 738 200 EUR-t tesz ki.

               (5)Az 1173/2011/EU rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint a „kivételes gazdasági körülmények” olyan körülmények, amelyek között a referenciaértéket túllépő államháztartási hiány kivételesnek tekinthető az EUMSZ 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése értelmében és az 1467/97/EK rendeletben meghatározottak alapján. Ez utóbbi rendelet szerint kivételesnek kell tekinteni a költségvetési hiány referenciaértékének túllépését, ha az i. az érintett tagállam által nem befolyásolható olyan rendkívüli esemény következménye, amely jelentős hatást gyakorol az államháztartás helyzetére, vagy ii. súlyos gazdasági visszaesésnek – vagyis a GDP volumene negatív éves növekedési ütemének, vagy a GDP volumenének a potenciális növekedéshez képest nagyon alacsony éves növekedési ütemével jellemezhető, hosszabban tartó időszak alatt felhalmozódott kibocsátási veszteségnek – az eredménye.

               (6)Portugália tekintetében a fenti feltételek alkalmazása az alábbi következtetésekhez vezet:

               Annak ellenére, hogy Portugália éves GDP-növekedése a vártnál gyorsabban csökkent 2011-ben és 2012-ben, a gazdaság 2013 tavasza óta mérsékelt fellendülésnek indult. A munkanélküliség is jelentős mértékben nőtt 2013-ig, de 2014-ben, a portugál gazdaság fellendülésének kezdetével ismét csökkenő pályára állt. A GDP növekedése 2014-től kezdődően jóval meghaladta a potenciális kibocsátásnövekedést, és ez a tendencia várhatóan 2016-ban is folytatódni fog. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a GDP továbbra is bővülni fog: 2016-ban 1,5 %-kal, 2017-ben pedig 1,7 %-kal. Következésképpen a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásban vizsgált, 2013–2015 közötti időszakban nem történt súlyos gazdasági visszaesés.

               Emellett a kormány által nem befolyásolható, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló rendkívüli esemény sem következett be 2013 és 2015 között.

               (7)Ebből adódóan nem állnak fenn olyan kivételes gazdasági körülmények, amelyek indokolnák a pénzbírság összegének csökkentését.

               (8)2016. július 18-án Portugália indokolással ellátott kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy a Bizottság tegyen javaslatot a Tanácsnak a pénzbírság összegének nullára csökkentésére. Portugália az alábbi indokokkal támasztotta alá kérelmét:

               (9)Portugália emlékeztet a költségvetési konszolidációra irányuló jelentős erőfeszítésekre, valamint a legutóbbi gazdasági kiigazítási program keretében végrehajtott strukturális reformokra. Újból megerősíti határozott elkötelezettségét a túlzott hiány 2016-ban történő megszüntetése iránt, beleértve arra vonatkozó kötelezettségvállalását is, hogy szükség esetén intézkedéseket fogad el a költségvetési eltérések korrekciójára, valamint hogy költségvetési kiigazítást hajt végre 2017-ben, összhangban a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus költségvetési ajánlással. Portugália úgy véli, hogy a szankciók alkalmazása hátrányosan befolyásolná a túlzott hiány kiigazítására irányuló költségvetési célok elérését ebben az évben. Rámutat továbbá gazdaságpolitikai kötelezettségvállalásaira, elsősorban a pénzügyi rendszer stabilizálására irányuló, valamint a 2016. évi nemzeti reformprogramban bemutatott intézkedésekre. Végezetül Portugália úgy véli, hogy a jelenlegi európai és nemzetközi környezetben bármilyen szankció indokolatlannak minősül, különös tekintettel az Egyesült Királyság európai uniós tagságával kapcsolatban tartott népszavazás eredménye nyomán kialakult nagyfokú bizonytalanságra.

               (10)Mindezen érvek értékelése az alábbi megállapításokhoz vezet.

               (11)Bár Portugália nem tett a Tanács 2013. június 21-i ajánlásának megfelelő, hatékony intézkedéseket a túlzott hiány kiigazítására, a 2010–2014 közötti időszakban végrehajtott költségvetési kiigazítás összességében véve igen jelentős volt. Az államháztartási hiány egyszeri intézkedések nélkül számított, a GDP több mint 5 %-ával való csökkenését a strukturális egyenleg több mint 6 %-os javulása váltotta ki. A költségvetési kiigazítást a szilárdabb gazdasági fellendülést előkészítő strukturális reformok átfogó csomagja kísérte a 2014 júniusában sikeresen lezárt kiigazítási program keretében. Mindazonáltal ez a lendület a gazdasági program lezárását követően megtorpant, amint erre a Tanács 2016. július 12-i határozata is rámutatott. Továbbra is fontos kihívásokkal kell számolni, mivel a magán- és közszektor magas eladósodottsága változatlanul terhet jelent a gazdaság számára, és a még mindig magas munkanélküliség is akadályozza a gazdasági kiigazítást.

               (12)A portugál hatóságok arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy 2016-ban megszüntetik a túlzott hiányt, majd 2017-ben eleget tesznek az országspecifikus költségvetési ajánlásnak, fontos jel, amely tükrözi a kormány azon szándékát, hogy megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. 2016 tekintetében a kormány megerősíti az eurócsoport február 11-i találkozóján benyújtott előterjesztését
                  2
               , amelyben kötelezettséget vállalt arra, hogy a költségvetés végrehajtása során felmerülő esetleges eltérések kiigazítása érdekében szükség esetén költségvetési intézkedéseket fogad el. Konkrétan kötelezettséget vállal arra, hogy a stabilitási programban kiemelteknek megfelelően fenntartja a GDP 0,2 %-át kitevő előirányzatok befagyasztását. Az indokolással ellátott kérelemhez csatolt melléklet kiegészítő információkat tartalmaz az említett előirányzatok lehetséges felhasználási módját illetően, ami hitelesebbé teszi az arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy ezeket az előirányzatokat nem költik el mindaddig, amíg a befagyasztás szükséges. Ezek az információk először is rámutatnak, hogy az előirányzatokat olyan közintézmények számára különítették el, amelyek finanszírozása a 2015. évihez képest már eleve nőtt, ezért ezek az intézmények adott esetben nem tartanak majd igényt további forrásokra. Másodszor, az említett előirányzatok elköltéséhez a közszolgáltatásokat nyújtó szerveknek a pénzügyminiszter kifejezett jóváhagyását igénylő kiadási engedéllyel kell rendelkezniük. Végezetül, ezek az előirányzatok a már betervezett előirányzatokat és a tartalékokat egészítik ki, amelyek szintén jóváhagyást igényelnek.

               (13)A túlzott hiány tartós korrekciója, és különösen a 2017. évi költségvetés kiigazítása tekintetében az indokolással ellátott kérelem főként az októberben benyújtandó költségvetésiterv-javaslatra hivatkozik, és vállalja az országspecifikus költségvetési ajánlás betartását, amely legalább a GDP 0,6 %-ának megfelelő strukturális kiigazítást ír elő. Ez javulást jelent a 2017. évi stabilitási programban meghatározott, a GDP csupán 0,35 %-ának megfelelő mértékű strukturális kiigazításhoz képest, de a konkrét kiigazítási intézkedéseket még meg kell határozni.

               (14)Ami a szankcióknak a túlzott hiány 2016-ban való kiigazítására gyakorolt állítólagos káros hatását illeti, a bírságot az 1173/2011/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése a GDP 0,2 %-ára korlátozza, amely összeg kellően alacsony ahhoz, hogy összeegyeztethető legyen a túlzott hiány kiigazításával. Továbbá, az esetleges bírság nem befolyásolná a strukturális egyenleg változását.

               (15)A legfontosabb gazdaságpolitikai területeket érintő strukturális reformok és a bankrendszer stabilizálását célzó intézkedések folytatására irányuló kötelezettségvállalás üdvözlendő, annál is inkább, mivel ezek az intézkedések a Portugáliára vonatkozó releváns országspecifikus ajánlások részét is képezik. A 2016-ra és az azt követő időszakra tervezett, például az üzleti környezet javítására vagy a vállalkozások alultőkésítettségének kezelésére szolgáló egyéb strukturális reformok tekintetében az ismertetett intézkedések nem térnek el lényegesen a 2016. évi nemzeti reformprogramban szereplőktől. E reformok elvileg ugyan tartós eredményeket hozhatnak, végrehajtásukat azonban kockázatok övezik. Végül, a melléklet kifejezetten hivatkozik annak szükségességére, hogy kidolgozzák a nemteljesítő hitelek csökkentésének programját.

               (16)Ami a határozat megfelelőségét illeti a jelenlegi európai és nemzetközi környezetben, a Tanács teljes mértékben tudatában van annak, hogy a jelenlegi körülmények, és különösen az Egyesült Királyság európai uniós tagságával kapcsolatban tartott népszavazás eredménye, fokozott bizonytalanságot eredményeznek.

               (17)Tekintettel Portugália indokolással ellátott kérelmére és az előző pontokra, különösen a gazdasági kiigazítási program keretében végrehajtott költségvetési kiigazításra, amelyhez a strukturális reformok átfogó csomagja társult, az arra vonatkozó kötelezettségvállalásokra, hogy Portugália i. szükség esetén költségvetési intézkedéseket fogad el a 2016. évi költségvetés végrehajtása során felmerülő esetleges eltérések kiigazítására, ii. a GDP 0,25 %-ának megfelelő további strukturális kiigazításokat eszközöl 2017-ben a GDP 0,35 %-ának megfelelő mértékű, a 2016. áprilisi stabilitási programban megállapított kiigazításon felül, valamint iii. strukturális reformokat hajt végre a fennálló kihívásokra tekintettel megállapított kulcsfontosságú területeken, ideértve a bankrendszer stabilizálását célzó intézkedéseket, a Portugália által előterjesztett indokok alapján a GDP 0,2 %-ának megfelelő összegű pénzbírság eltörlése indokoltnak minősül,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2013. június 21-i tanácsi ajánlás szerinti eredményes intézkedések végrehajtásának elmulasztása miatt Portugáliára kivetendő, a GDP 0,2 %-ának megfelelő pénzbírság törlésre kerül.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)

                         Lásd a Tanács 427/1 határozatát.

                     (2)

                        Lásd az

                        eurócsoport 47/16. sz. nyilatkozatát

                     .


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.7.
            COM(2016) 294 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2013. júniusi 21-i tanácsi ajánlás nyomán Spanyolországtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról
            {SWD(2016) 241 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2013. júniusi 21-i tanácsi ajánlás nyomán Spanyolországtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (8) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet
                  1
                is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok azonnali megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el.

               (3)A Tanács 2009. április 27-i határozatában a Bizottság ajánlása alapján és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően megállapította, hogy Spanyolországban túlzott hiány áll fenn, és az említett szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlást adott ki a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetéséről. A Tanács az azóta eltelt időszakban – 2009. december 2-án, 2012. július 10-én és 2013. június 21-én – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján három új ajánlást címzett Spanyolországhoz, amelyekben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2013-ra, 2014-re, majd 2016-ra hosszabbította meg. A Tanács mindhárom ajánlásban úgy ítélte meg, hogy Spanyolország eredményes intézkedéseket hozott, azonban olyan előre nem látható, kedvezőtlen gazdasági események következtek be, amelyek jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra
                  2
               .

               (4)A Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, Spanyolországnak címzett legfrissebb ajánlást 2013. június 21-én adták ki. A Tanács azt ajánlotta Spanyolországnak, hogy 2013-ban a GDP 6,5 %-ának, 2014-ben 5,8 %-ának, 2015-ben 4,2 %-ának és 2016-ban 2,8 %-ának megfelelő államháztartási hiánycélt érjen el, ami a Bizottság 2016-ra is kiterjedő 2013. tavaszi előrejelzése alapján a 2013 és 2016 közötti időszak tekintetében összhangban állt a strukturális egyenlegnek a GDP 1,1 %-át, 0,8 %-át, 0,8 %-át és 1,2 %-át kitevő javulásával. E javulás megvalósítása érdekében Spanyolországot felkérték arra, hogy 2014-ben, 2015-ben és 2016-ban hajtson végre a GDP 2 %-ának, 1 %-ának és 1,5 %-ának megfelelő további intézkedéseket. Emellett Spanyolországot felkérték, hogy: i. erősítse meg az intézményi keret hatékonyságát azáltal, hogy fokozza a költségvetési stabilitási törvény végrehajtásának átláthatóságát, valamint független költségvetési tanácsot hoz létre, amely elemzéseket készít, tanácsot ad és figyelemmel kíséri a költségvetési politika nemzeti és uniós költségvetési szabályoknak való megfelelését, ii. tegyen konkrét lépéseket a szociális ellátórendszer növekvő strukturális hiányának megfékezésére, valamint iii. fektessen nagyobb hangsúlyt a konszolidáció növekedést elősegítő jellegére, többek között a kiadások és az adórendszer módszeres felülvizsgálata útján. Végezetül, az ajánlás rámutatott arra is, hogy a költségvetési konszolidációs stratégia sikere érdekében fontos átfogó strukturális reformokkal is alátámasztani a költségvetési konszolidációt, összhangban az európai szemeszter, illetve a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében Spanyolország számára megfogalmazott tanácsi ajánlásokkal.

               (5)A Bizottság 2016-ra is kiterjedő 2013. tavaszi – a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás alapját képező – előrejelzése azzal számolt, hogy a spanyol gazdaság 2013-ban 1,5 %-kal visszaesik, majd a három következő évben 0,9 %-kal, 1,4 %-kal és 1,9 %-kal növekszik. Az előre jelzett nominális GDP-növekedés 2013-ban és 2014-ben 0,1 % és 2,0 %, majd a következő két évben 2,6 % és 3,2 % volt.

               (6)Ajánlásában a Tanács az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerinti rendelkezésekkel összhangban 2013. október 1-jét határozta meg az eredményes intézkedések meghozatalának határidejeként. A Bizottság 2013. november 15-én megállapította, hogy a Bizottság 2013. őszi előrejelzése alapján Spanyolország a 2013. június 21-i tanácsi ajánlással összhangban eredményes intézkedéseket tett, de rámutatott arra, hogy 2014-ben fennáll a meg nem felelés kockázata. Erre alapozva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adott időpontban nincs szükség további lépésekre a Spanyolországra vonatkozó túlzotthiány-eljárásban. Azóta felfüggesztésre került a túlzott hiány esetén követendő eljárás.

               (7)A Bizottság a későbbi értékelésekben újra hangsúlyozta a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásnak való meg nem felelés kockázatát. A Tanács 2014 júliusában megállapította, hogy a 2014. évi stabilitási programban foglalt költségvetési stratégiát alátámasztó intézkedéseket részletesebben meg kell határozni, továbbá a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásnak való teljes körű megfelelés érdekében további kiigazításokra van szükség. A 2015. évi stabilitási program értékelése alapján a Tanács 2015 júliusában megállapította, hogy fennáll a kockázata annak, hogy Spanyolország nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Spanyolország 2014-re, 2015-re és 2016-ra vonatkozó költségvetésiterv-javaslatainak véleményezése során a Bizottság szintén arra a következtetésre jutott, hogy fennáll a kockázata annak, hogy Spanyolország nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A Bizottság mindenekelőtt kiemelte annak a kockázatát, hogy a tervekben meghatározott strukturális intézkedések elmaradnak a Tanács által ajánlottaktól. A Bizottság rámutatott továbbá az államháztartási hiánycélok elérésével összefüggő kockázatokra.

               (8)A 2016. téli bizottsági előrejelzés alapján a Bizottság 2016. március 9-én azt is megállapította, hogy fennáll a kockázata annak, hogy Spanyolország a határidőig nem szünteti meg a túlzott hiányt, tekintettel a 2015-re kitűzött közbenső, a GDP 4,2 %-ának megfelelő államháztartási hiánycélt még mindig jelentős mértékben meghaladó hiányra és arra a tényre, hogy az említett időpontig megvalósított költségvetési erőfeszítés messze elmaradt az ajánlottól. Erre alapozva a Bizottság ajánlást bocsátott ki Spanyolország részére, hogy fokozza az erőfeszítéseket a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásnak való megfelelés érdekében. E célból Spanyolországnak azt ajánlották, hogy i. tegyen intézkedéseket a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazításának biztosítása céljából, többek között szükség esetén a spanyolországi stabilitási törvényben előírt megelőző és korrekciós eszközök teljes körű felhasználásával a központi szint alatti kormányzati szervek hiány-, adósság- és kiadási céloktól való eltéréseinek ellenőrzése érdekében; és ii. 2016. évi módosított költségvetésiterv-javaslatában vagy legkésőbb 2016. évi stabilitási programjának vonatkozó szakaszában tegyen jelentést a Bizottságnak a bizottsági ajánlásra válaszul tett intézkedésekről.

               (9)A 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán Spanyolország által a túlzott hiány 2016-ig történő megszüntetése céljából foganatosított intézkedések új értékelése az alábbi következtetésekhez vezet:

               –A Spanyolország által 2016 tavaszán bejelentett és a Bizottság (Eurostat) által 2016. április 21-én hitelesített adatok alapján az államháztartási hiány 2014-ben a GDP 5,9 %-át, 2015-ben pedig a GDP 5,1 %-át tette ki, azaz meghaladta a Tanács által meghatározott, a GDP 5,8 %-ának és 4,2 %-ának megfelelő közbenső célokat. A 2014. évi hiányt hátrányosan befolyásolta mind a nominális GDP lefelé történő módosítása, amelyre 2015 októberében, a túlzotthiány-eljárás keretében tett második bejelentés időpontjában került sor, mind a GDP 0,1 %-ának megfelelő hiánynövelő műveletek végrehajtása a pénzügyi szektorban. A költségvetési politika 2015. évi lazulása jelentős hatást gyakorolt a költségvetési eredményre.

               –A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015. évi becsült változása a GDP –1,0 %-ának megfelelő mértékű, ami lényegesen kisebb, mint a Tanács által ajánlott 0,8 %. A strukturális egyenleg 2013 és 2015 közötti kumulált változása a GDP 0,6 %-át tette ki, ami jelentősen alacsonyabb a Tanács ajánlásában szereplő 2,7 %-nál. Emellett a potenciális kibocsátásnövekedésben és a többletbevételekben, illetve bevételkiesésekben az ajánlást alátámasztó alapforgatókönyvhöz képest bekövetkezett módosítások hatásaival kiigazított strukturális erőfeszítés – amely 2015-ben a GDP –0,7 %-ának, a 2013–2015 közötti időszakban pedig –0,2 %-ának felelt meg – szintén elmarad az ajánlott szinttől. A költségvetési erőfeszítés az alulról felfelé haladó módszerrel számítva 2015-ben a GDP –0,5 %-ának felel meg, és úgy tűnik, hogy a GDP 1 %-át és 3 %-át kitevő ajánlott erőfeszítéshez képest a 2013 és 2015 közötti időszakban nem történt erőfeszítés. A többek között a közigazgatás és a nyugdíjrendszer reformjával összefüggő konszolidációs intézkedések nem voltak elegendőek egyes, 2015 során végrehajtott expanzív intézkedések – például a személyi jövedelemadó és a társasági adó csökkentése és a korábban elmaradt karácsonyi prémium részbeni kifizetése –, és a népesség elöregedéséhez kapcsolódó kiadások növekvő tendenciája hatásának ellensúlyozására.

               –2013 és 2015 között a (GDP-deflátorral mért) spanyolországi infláció jóval elmaradt az ajánlást alátámasztó makrogazdasági alapforgatókönyvben megadottól (sőt 2014-ben negatívvá vált és elérte a –0,4 %-ot), ami még jobban megnehezítette a költségvetési célok elérését. Mindazonáltal az alacsony, sőt negatív inflációnak a spanyolországi költségvetési eredményekre gyakorolt hatását nagyrészt ellensúlyozta a vártnál magasabb reál GDP-növekedés. A GDP-deflátor kevésbé dinamikus alakulása ellenére a nominális GDP szintje 2015-ben csak 1 %-kal volt alacsonyabb az alapforgatókönyvben előirányzottnál, mivel ugyanabban az időszakban a reál GDP gyorsabban bővült. Emellett a foglalkoztatás gyors bővülése és a növekedés adóintenzív összetétele további lendületet adott a hiánycsökkentésnek.

               –Összességében 2014 és 2015 során az alacsony kamatlábbal jellemzett környezet és a gazdaság vártnál erősebb élénkülése – amely többek között a válságra válaszul végrehajtott reformoknak, a pénzügyi támogatási program sikeres lezárásának és a kedvező munkaerő-piaci fejleményeknek köszönhető – hozzájárult ahhoz, hogy Spanyolország csökkenteni tudja államháztartási hiányát. Ugyanakkor a költségvetési konszolidációs folyamatot gátolta a 2013. június 21-i tanácsi ajánlást alátámasztó makrogazdasági forgatókönyvhöz képest váratlan negatív infláció. A többletbevételeket azonban – különösen 2015-ben – nem használták fel a hiánycsökkentés felgyorsítására. Ehelyett a fiskális politika lazult, különösen az adóreform és a kiadások dinamikus növekedése révén.

               (10)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2016-ban a GDP 3,9 %-a, 2017-ben pedig 3,1 %-a lesz. A 2016. évi stabilitási program 2016-ra a GDP 3,6 %-ának, 2017-re pedig 2,9 %-ának megfelelő hiányt irányoz elő. Következésképpen Spanyolország 2016-ban valószínűleg nem tudja megvalósítani a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazítását. A GDP-arányos államadósság kismértékben, a 2014. évi 99,3 %-ról 2015-ben 99,2 %-ra csökkent a pénzügyi eszközök nettó értékesítésének köszönhetően, ami több mint ellensúlyozta a nominális GDP-növekedésnél gyorsabb ütemű hiánynövekedés hatását. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság-ráta 2016-ban várhatóan újra növekszik, a GDP 100,3 %-ára, majd ezt követően csökken.

               (11)2012 óta Spanyolország költségvetési keretét megerősítették többek között az eltérések megelőzése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi kormányzati szint teljesítse a hiány-, adósság- és kiadási célokat. A 2013. június 21-i tanácsi ajánlás óta Spanyolország tovább erősítette hazai költségvetési keretét egyrészt a 2012. évi stabilitási törvény módosítása révén, hogy ösztönzőket biztosítson az állami szektor kereskedelmi beszállítókkal szemben fennálló hátralékainak csökkentéséhez, másrészt a független költségvetési hivatal (AIReF) 2013. novemberi létrehozása révén. A spanyol stabilitási törvény ugyan tartalmaz a hazai költségvetési céloktól való eltérések megelőzésére és kiigazítására irányuló eszközöket, azonban a 2014 és 2015 során szerzett tapasztalatok azt jelzik, hogy ezeket nagyobb mértékben igénybe lehetne venni. A 2016. márciusi bizottsági ajánlás alapján a spanyol kormány megkezdte a stabilitási törvény korábban nem alkalmazott korrekciós rendelkezéseinek végrehajtását.

               (12)2013 decemberében Spanyolország elfogadta a nyugdíjindexálás módosítására irányuló reformot, és 2019-től kezdődően bevezeti a jövőbeli nyugdíjasok új nyugdíjainak automatikus kiigazítását a várható élettartam változásainak figyelembevétele céljából. Emellett 2013 júniusában megkezdte a hatékonyság fokozását célzó közigazgatási reform végrehajtását. Ezen túlmenően 2014-ben Spanyolország elfogadta a személyi jövedelemadó és a társasági adó reformját, amelynek voltak pozitív hozadékai, ám finanszírozása nem volt teljes körű.

               (13)Ez ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a Spanyolország által a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásra adott válasz nem megfelelő. Spanyolország 2015-ben nem érte el az államháztartási hiányra vonatkozó közbenső célt, és az előrejelzés szerint 2016-ig nem szünteti meg a túlzott hiányt. A költségvetési kiigazítás jelentős mértékben elmarad a Tanács által ajánlottól, ráadásul a költségvetési irányvonal 2015-ben tovább enyhült,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Spanyolország a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásra válaszul nem tett eredményes intézkedéseket.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

                     (2)
                  A Spanyolországgal szembeni túlzotthiány-eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm


Fontos jogi nyilatkozat

|

52004SC1622

Javaslat a Tanács határozata Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként Görögország által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról  /* SEC/2004/1622 végleges */

	Brüsszel, 22.12.2004SEC(2004) 1622 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként Görögország által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi. Az eljárást az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalásában foglalt politikai kötelezettségvállalások teszik teljessé.A görög hatóságok 2004. május 4-én küldték meg a felülvizsgált EDP értesítést, amely 2003-ra a költségvetési hiány GDP-hez viszonyított arányát 3,2%-ban állapította meg. Bár a Bizottság tudatában volt annak, hogy ez előzetes adat, mivel azt az Eurostat még nem hitelesítette, valamint figyelembe véve a 2004. április 7-én közzétett 2004. tavaszi előrejelzését, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az értesítés nyilvánvalóan bizonyítja, hogy Görögországban a Szerződés 104. cikke értelmében vett túlzott költségvetési hiány lépett fel. A Bizottság 2004. május 19-én kezdeményezte a túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárást Görögországgal szemben, a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében előírt jelentés elfogadásával. A Bizottság, miután megvizsgálta a jelentésében figyelembe vett valamennyi releváns tényezőt, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2004. június 2-i véleményét követően, 2004. június 24-i véleményében megállapította, hogy Görögországban túlzott költségvetési hiány lépett fel. A Tanács ennek megfelelően 2004. július 5-én határozott, összhangban a 104. cikk (6) bekezdésében foglaltakkal. Ezzel egyidejűleg a Tanács elfogadta a Görögországnak címzett ajánlást, azzal a céllal, hogy szüntesse meg a túlzott költségvetési hiányt, a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően.A Tanács azt javasolta a görög hatóságoknak, hogy „ minél hamarabb, de legkésőbb 2005-re vessenek véget a jelenlegi túlzott költségvetési hiány állapotának ”. A Tanács „ a görög kormány számára 2004. november 5-ét jelölte meg határidőnek az ezt célzó eredményes intézkedések foganatosítására .” A Tanács azt ajánlotta továbbá, hogy „ a görög hatóságok foganatosítsanak alapvetően strukturális jellegű korrekciós lépéseket, amelyek a 2004-2005 évekre kumulálva a GDP legalább 1%-át teszik ki, a két év között lehetőleg egyenlő mértékű megoszlásban.” Ezenkívül a Tanács azt ajánlotta, hogy „ a görög hatóságok biztosítsák a bruttó államadósság-hányad megfelelő csökkentését és annak a referencia értékhez történő kielégítő ütemű közelítését ”, miközben „ különös figyelemmel kell kísérni a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőket, amelyek hozzájárulnak a költségvetési hiányszintek változásához ”. Végezetül a görög hatóságoknak azt ajánlották, hogy „ sürgősen biztosítsák a költségvetési statisztikákban feltárt komoly költségvetési hiányosságok korrekcióját az államháztartási adatok begyűjtésének és feldolgozásának hatékonyabbá tételén keresztül.”Az 1467/97/EK tanácsi határozat 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásokra válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam kormányának nyilvánosan közzé tett határozataira alapozza.1. A 2004. szeptemberi kormányzati adatok felülvizsgálataA tanácsi ajánlások eredményeként a görög hatóságok által foganatosított intézkedések értékelésekor figyelemmel kell lenni a 2004. szeptemberi értesítésben[1] közzétett, költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó adatok alapos felülvizsgálatára. Konkrétan (ld. 1. táblázat) a 2000-2003 közötti időszakban évente a GDP 1,5 százalékpontról 2 százalékpontra módosították a nominális költségvetési hiány adatokat, miközben az adósságadatokat szintén a GDP 7 százalékpontról 9 százalékpontra növelték. A költségvetési hiányra vonatkozó adatok 2004 szeptembere és májusa közötti változása alapvetően a katonai felszerelések és a kamatfizetések kiadásainak felülvizsgálatának tulajdonítható, amelyeket alulkönyveltek, valamint a túlbecsült szociális biztonsági többletnek. Az adósságra vonatkozó adatok felülvizsgálata a korábban alulkönyvelt tőkésített kamatkötvényekre irányult, valamint a túlbecsült szociális biztonsági vagyon konszolidálására. Ténylegesen a szeptemberi EDP-értesítés rámutatott arra, hogy Görögországban már legalább 2000 óta túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Bizottság és a Tanács elemezte és megvitatta ezeket a kérdéseket[2].1. táblázat Az Eurostat által közzétett statisztikai felülvizsgálatok 2000–2003 közöttKöltségvetési hiány (a GDP %-ában) | Államadósság (a GDP %-ában) |A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés | EDP-értesítés 2004. szeptember | A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés | EDP-értesítés 2004. szeptember |2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |A szeptemberi EDP-értesítés szerint a statisztikai felülvizsgálatok 2004. évi eredményre gyakorolt hatásai a GDP 1,1%-ára tehetők, amely megoszlik az alacsonyabb társadalombiztosítási többlet (a GDP 0,3%-a) és a megfelelően vezetett katonai kiadások (0,8%) között. A görög hatóságok 2004-ben a GDP 5,3%-át kitevő költségvetési hiányra számítanak. A várható adóssághányad (a GDP 112,1%-a) jelentősen meghaladja a 2003. évi szintet (a GDP 109,9%-a).2. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás eredményeként bejelentett intézkedések2004-ben bejelentett intézkedésekA 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban kikötött november 5-i határidő előtt a görög kormány 2004-re tervezett következő intézkedések sorát tette közzé : i. adóamnesztia meghirdetése az 1999-2002 közötti költségvetési években elmaradt adóbevallásokra; ii. utasítás valamennyi minisztériumnak a diszkrecionális kiadások 3%-kal való csökkentésére; iii. a közszolgálati kiadások csökkentésére irányuló intézkedések és az állami támogatások és garanciák csökkentése[3].Ezen intézkedések jellege miatt nehéz megbecsülni azoknak a költségvetésre gyakorolt hatását. A ii. és iii. pont intézkedései nem kapcsolódnak egyetlen meghatározott költségvetési tételhez sem, viszont átfogó hatással bírnak. Az i. intézkedés vonatkozásában, Alogoskoufis görög pénzügyminiszter úr Almunia biztoshoz intézett november 5-i levelében közölte, hogy annak 2004-ben várható hatása a GDP 0,2%-ára tehető. Ezt a várt hatást azonban be lehetett volna foglalni az adóbevételek aggregált, a szeptemberi értesítésben szereplő tervezett eredményekre vonatkozó adataiba, a tényleges hatás legkorábban a 2005. márciusi EDP-értesítés pillanatában válik ismertté.Mindezen bizonytalanságok mellett, a görög hatóságoknak a Tanács 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban tett költségvetési erőfeszítéseinek értékelése érdekében figyelembe kell venni a statisztikai felülvizsgálatok hatásait. 2004-ben a végleges deficiteredmény meghaladja a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás elfogadásakor előrejelzettet, részben az ez év szeptemberében az Eurostat által jóváhagyott statisztikai felülvizsgálatok miatt, amelyek a GDP 1,1%-át teszik ki (ld. 2. táblázat). E tényező tekintetében, amely a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás elfogadásának időpontjában még nem volt ismert, feltételezhetően nem állt teljes mértékben a görög kormány ellenőrzése alatt, amikor az a 2004. évi költségvetési kiigazítást tervezte. Emiatt a görög hatóságok a tanácsi ajánlásokkal összhangban foganatosított 2004. évi intézkedéseit az ilyen statisztikai felülvizsgálatok hatásai, valamint a 2004. tavasz és ősz közötti lehetséges, meglepetésszerű növekedés hatásai nélkül kell értékelni.2. táblázat. A 2004. évi deficiteredményt befolyásoló fő tényezők (*) |A deficitre gyakorolt hatás (°) | 2004. évi deficit |Az előző kormány által benyújtott költségvetés | 1,2 |Az új kormány 2004. márciusa előtt végrehajtott főbb korrekciói |Közvetett adók | +0,4 |Szociális járulékok | -1,1 |Befolyó tőkeátutalások | +1,4 |Fogyasztás (közszféra bérei) | +0,8 (+0,5) |Szociális átutalások | +0,4 |Az új kormány által küldött március végi értesítés (1) | 3,0 |Statisztikai felülvizsgálatok (2)+(3) |Társadalombiztosítási alapok (2) | +0,3 |Katonai kiadások (3) | +0,8 |Közbenső eredmény (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |2004 szeptemberi értesítés (5) | 5,3 |Többletkiadások (6)=(5)-(4) | 1,2 |Eltérések a kamatfizetésekben (7) | +0,2 |A Bizottság őszi előrejelzései (5)+(7) | 5,5 |(*) A táblázat a GDP %-ában összegzi a 2004. évi költségvetésben az (előző) görög kormány 2003. év végi elfogadása óta bekövetkezett főbb felülvizsgálatokat, kiigazításokat és eltéréseket, valamint a Bizottság előrejelzéseit. (°) a „+” a költségvetési hiány növekedését, a „–„ a költségvetési hiány csökkenését mutatja. |A szeptemberi értesítésnek megfelelően a görög hatóságok 2004-re 5,3%-os deficiteteredményt jeleznek előre (a Bizottság szerint 5,5%, lásd 2. táblázat)[4], miközben a március végi és szeptemberi értesítésekben a költségvetési hiány a becsült 3,0%-ról[5] 5,3%-ra növekedett (a Bizottság tavaszi és őszi előrejelzései szerint 3,2%-ról 5,5%-ra). Emiatt, a statisztikai felülvizsgálatok (a GDP 1,1%-a) nem magyarázzák meg teljesen a költségvetésnek a GDP 2,3%-át kitevő romlását. Továbbá a fennmaradó 1,2% nem tulajdonítható a lassúbb növekedés hatásának. A tényleges, tavaszi (4,0 %) és őszi (3,8 %) reálnövekedést illető előrejelzések közötti eltérés csupán 0,2%, amely ugyan növelheti a költségvetési hiányt, de csak a GDP 0,1 %-át el nem érő mértékben. Összességében nominális értelemben a költségvetési erőfeszítések a GDP 1%-át meghaladóan negatívak.A 2004. év költségvetési erőfeszítéseit a 2003. évihez viszonyítva, amely évben először fordult elő, hogy az ország túllépte a GDP 3 %-át jelentő referencia értéket, az érintett két év ciklikus hatásoktól megtisztított, a statisztikai felülvizsgálatok hatásainak levonása utáni egyenlegeinek összehasonlításával kell meghatározni. Ez a megközelítés arra is rámutat, hogy a költségvetési erőfeszítések a ciklikus hatásoktól való megtisztítás tekintetében negatívak. A nem várt statisztikai felülvizsgálatok kizárásával, a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2003-ban a GDP -3,7%-a (valójában -5,1%-a volt), 2004-ben pedig a GDP -5,1%-a lett volna (valójában -6,2% volt). Ez azt mutatja, hogy a 2004. évi kormányzati erőfeszítések a GDP -1,4%-át teszik ki. Az elsődleges egyenleg tekintetében a költségvetési erőfeszítések szintén negatív értéket vesznek fel (-1,6%).3. táblázat. 2004. évi költségvetési erőfeszítések A statisztikai felülvizsgálatok hatásai nélkül (a GDP %-ában) |2003 | 2004 | ‘Erőfeszítés’ (*) |Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek (CAB) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |Statisztikai felülvizsgálatok nélküli CAB | -3,7 | -5,1 | -1,4 |Ciklikus hatásoktól megtisztított elsődleges egyenleg (CAPB) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |Statisztikai felülvizsgálatok nélküli CAPB | 2,0 | 0,4 | -1,6 |(*) A költségvetési erőfeszítés a „2004” oszlop és a „2003” oszlop megfelelő adatainak különbsége, első tizedesre kerekítve.Általános elvként az egy vagy több költségvetési tételben előforduló többletkiadásokat kompenzációs intézkedésekkel kell ellensúlyozni. Ez olyan eseményekre is vonatkozik, mint pl. a görögországi olimpiai játékok megszervezése. Ezen túlmenően az ilyen többletkiadások megengedése esetén is, ebben az évben a költségvetési erőfeszítések negatívak lennének. A görög hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk szerint[6] az olimpiai játékok szervezéséhez kapcsolódó többletkiadások a GDP 0,7%-át teszik ki, amely érték az állami beruházási programok (a GDP 0,5 %-a) és a kormányzati fogyasztás (0,2 %) között oszlik meg.A statisztikai felülvizsgálatok és az olimpiai játékokhoz kapcsolódó többletkiadások kizárása után, a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2004-ben a GDP -4,4%-át tette volna ki (valójában a GDP -6,2%-a volt), amely, összehasonlítva a 2003. évi ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleggel, a statisztikai felülvizsgálat hatásai (-3,7%) nélkül -0,7%-os költségvetési erőfeszítéshez vezet. Az elsődleges egyenleg tekintetében a költségvetési erőfeszítések értéke szintén negatív (-0,9%).Összességében a 2004. évben végrehajtott intézkedések nem voltak eredményesek a 2004. évi költségvetési hiány csökkentése tekintetében. A statisztikai felülvizsgálatokon túl a költségvetési politika helyzete tovább romlott az élénk gazdasági aktivitás és a szélesre nyílt kibocsátási rés miatt[7].A 2005. évi költségvetés tervezeteA szeptemberben bemutatott központi költségvetésben tették közzé a 2005-ben végrehajtandó egyedi intézkedéseket, amelyek révén a 2005. évi költségvetési hiányt 2,8 %-osra tervezik. Mindez a GDP 2,5 %-át kitevő nominális kiigazítást jelentene a görög hatóságok által 2004-re tervezett 5,3 %-os költségvetési hiányadathoz képest.4. táblázat. A 2005-ös költségvetés kiigazításainak értékeléseA GDP %-ában | Hivatalos (1) | Bizottság (2) | Különbség (3)=(1)-(2) |Adók | 23,20 | 23,19 | 0,01 |Járulékok | 16,33 | 16,26 | 0,07 |Kormányzati fogyasztás (közszféra bérei) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |Szociális átutalások | 18,43 | 18,55 | 0,12 |Kamatkifizetések | 5,07 | 5,27 | 0,20 |Befolyó tőkeátutalások | 2,62 | 2,54 | 0,08 |Nettó hitelfelvétel | -2,8 | -3,6 | 0,8 |Adóssághányad | 109,5 | 111,9 | 2,4 |Memo tételek Reál GDP növekedés (%) Nominális GDP növekedés (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |A Bizottság 2004. őszi előrejelzéseiben a GDP 3,6 %-át kitevő nominális költségvetési hiányt prognosztizál 2005-re. A költségvetési tervezetben szereplő hivatalos hiánycél és a Bizottság előrejelzései közötti különbség három tényezőnek (ld. 4. táblázat) tulajdonítható: először, a Bizottság szerint a 2004. évi kamatkifizetések kezdeti szintje a GDP 0,2 %-ával magasabb a görög hatóságok által feltételezettnél. Másodszor, amíg a költségvetési tervezetet olyan makrogazdasági szcenárióra alapozzák, amely 2005-ben 3,9 %-os reál GDP növekedéshez vezet, a Bizottság előrejelzéseiben kevésbé optimista, 3,3 %-os növekedési rátával számol. Harmadszor , a görög hatóságok által bejelentett egyes intézkedések költségvetésre gyakorolt várható hatásait látszólag túlbecsülték. A bevételi oldalon ez különösen a szociális járulékokra vonatkozik, a foglalkoztatás növekedésére (amely 2 % a Bizottság előrejelzéseiben szereplő 1 %-kal szemben), valamint a befolyó tőkeátutalásokra vonatkozó túlságosan optimista előrejelzés miatt, amely szerint a két tényező továbbra is magas szinten marad, miközben az állami beruházások jelentős visszafogása szintén csökkenteni fogja Görögországnak a már jelenleg is alacsony abszorpciós képességét az EU-támogatások terén. A kiadási oldalon a költségvetési tervezet a bérek és a szociális átutalások jelentős csökkenését jelzi előre, amely a közelmúlthoz képest jelentős eltérés.A Bizottság 2004. őszi előrejelzésében a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegben beállt változások alapján mért 2005. évi költségvetési erőfeszítés 1,9 %-ot tesz ki (a 2005. évi költségvetési tervezet szerint 2,5 %). Ebből következően a Bizottság szerint a 2004. és 2005. években kumulált költségvetési kiigazítás csak 0,8 %-ot tesz ki (a 2005. évi költségvetési tervezet szerint 1,6%)[8].Összegezve, a költségvetési tervezetben szereplő intézkedések nem tűnnek elégségesnek ahhoz, hogy a nominális költségvetési hiány 2005-ben a 3 %-os küszöb alá csökkenjen, a 2004. júliusi tanácsi ajánlásoknak megfelelően.Az adósság alakulásaSzámításba véve a szeptemberi EDP-értesítésben szereplő adósság szintek felülvizsgálatát, a Bizottság előrejelzései nem prognosztizálják az adósság/GDP hányad jelentős csökkenését 2005-ben. Miután az adósság 2003-ban a GDP 109,9 %-át érte el, 2004-ben várhatóan tovább emelkedik 112,2 %-ra, míg 2005-ben csak kis mértékben, 111,9 %-ra csökken. A statisztikai felülvizsgálatok hatásaitól eltekintve, az adósság 2004-es és 2005-ös alakulása nem kizárólag az alacsony elsődleges egyenlegeket tükrözi, hanem más tényezőket is. Amíg az ilyen alacsony elsődleges egyenlegeknek, magas nominális GDP-növekedéssel párosulva, az adóssághányad jelentős csökkenését kellene eredményezniük, a 2004. évi és 2005. évi előrejelzések azt mutatják, hogy az adósságszinteket a nagymértékű stock-flow kiigazítások is növelik. Mindez azt bizonyítja, hogy a kormányzat nem foganatosított eredményes intézkedéseket az ún.„vonal alatti” műveletekre.Kormányzati adatok ősszegyǖjése és feldolgozásaA 2004. május-szeptemberi adatok felülvizsgálatait alapvetően az Eurostat által a számviteli szabályoknak nem teljesen megfelelőnek minősített tranzakciók kiigazításai határozták meg. Görögország több, az Eurostat által felvetett kérdést kezelt. Mindazonáltal, amint az a Bizottság 2004/2234. számú, a jogsértési eljárásról szóló hivatalos értesítést tartalmazó, Görögországnak december 1-jén küldött leveléből kiderül, a Bizottság szerint továbbra is számos olyan elem van, amelyek miatt megkérdőjelezhető azoknak a rendszereknek a megfelelősége, amelyek a hatályos jogszabályokban meghatározott kormányzati adatok azonnali és megfelelő szolgáltatását biztosítanák.* * *A Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése és az 1467/97/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében, amikor a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésének ajánlásaival összhangban nem történt eredményes intézkedés a 2004. november 5-i határidőig, annak lejártát követően ennek megfelelően azonnal határoz.Ezen megállapítások fényében a Bizottság azt a véleményt képviseli, hogy a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés az ajánlásban meghatározott időszakon belül, és azt ajánlja a Tanácsnak, hogy ennek megfelelően határozzon.A 104. cikk (8) bekezdése szerint, amikor a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés, úgy határozhat, hogy ezt az ajánlását nyilvánosságra hozza. Görögország azonban már júliusban nyilvánosságra hozta ezt az ajánlást, összhangban az 1997. június 17-i, a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló európai tanácsi amszterdami állásfoglalással[9].Az eljárás további lépéseit illetően, ha a Tanács véleménye szerint a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés, a 104. cikk (9) bekezdés értelmében és a bizottsági ajánlás alapján úgy határozhat, hogy felszólítja Görögországot, hogy – meghatározott határidőn belül – tegye meg a költségvetési hiány csökkentését szolgáló, általa szükségesnek ítélt intézkedéseket. A Tanácsnak azokat a határozatait, amelyekkel felszólítja Görögországot a túlzott hiány csökkentésére, attól a határozatától számított egy hónapon belül kell meghozni, amely megállapította, hogy nem hoztak eredményes intézkedést a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként Görögország által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Kiindulva az Európai Közösséget létrehozó szerződésből, különösen annak 104-es cikkelyének, 8-as paragrafusát,Követve a Bizottság ajánlásátA következő pontokat tartja megfontolandónak:A Gazdasági és Monetáris Unió (GMU) harmadik szakaszában a Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak el kell kerülniük a túlzott költségvetési hiányt.A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést ösztönző erőteljes fenntartható növekedéshez szükséges feltételek javításának egyik eszköze. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a 104. cikkben megállapított túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletet[10] a túlzott államháztartási hiány kiigazításának további elősegítése érdekében.Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalása[11] ünnepélyesen felkér valamennyi részes felet – azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot – a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú és időben történő végrehajtására.A 2004. július 5-i 2004/…/EK határozattal[12], a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban a Tanács úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.A Tanács, összhangban a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével, ajánlást fogadott el, amelyben a görög kormány számára 2004. november 5-ében állapítja meg a meghozandó, a túlzott hiányt legkésőbb 2005 végére megszüntető intézkedések határidejét. Ugyanebben a dokumentumban a Tanács azt ajánlja Görögországnak, hogy minél hamarabb, de legkésőbb 2005 végéig vessen véget a jelenlegi túlzott hiánynak, és foganatosítson alapvetően strukturális természetű kiigazító lépéseket, amelyek a 2004-2005 években kumulálva a GDP legalább 1%-át teszik ki, és a két év között lehetőleg egyenlő mértékben oszlanak meg. Ezenkívül a Tanács azt ajánlotta, hogy Görögország biztosítsa a bruttó államadósság-hányad megfelelő csökkentését, valamint annak a referenciaértékhez kielégítő ütemben történő közelítését, miközben különös figyelemmel kell kísérni a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőket, amelyek hozzájárulnak az adósságszintek változásához. Végezetül, sürgős intézkedésként a Tanács továbbá azt ajánlotta Görögországnak, hogy igazítsa ki a költségvetési statisztikákkal kapcsolatban feltárt komoly hiányosságok korrekcióját az államháztartási adatok begyűjtésének és feldolgozásának hatékonyabbá tételén keresztül.Az 1467/97/EK határozat 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásokra válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam kormányának nyilvánosan közzé tett határozataira alapozza.A Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlása és az ajánlásban megállapított határidő közötti időszakban Görögország által hozott, nyilvánosan közzétett határozatok vizsgálatából az alábbi következtetések vonhatók le:Ellentétben a Tanács kérésével, a 2004-re meghirdetett megszorító intézkedések ellenére a fiskális politika egyértelműen expanzív volt, részben az olimpial játékok szervezésével kapcsolatos többlet kiadások miatt.a 2005-re bejelentett költségvetési intézkedések, bár részben ellensúlyozzák a 2004. évi eltéréseket, mégsem biztosítják, hogy 2005-ben a hiány a GDP 3 %-a alá kerüljön;nemcsak, hogy a bruttó államadósság-hányad nem csökken elégséges ütemben, de a 2004-ben előrejelzett nagymértékű stock-flow kiigazítás is azt mutatja, hogy a kormány nem foganatosított eredményes intézkedéseket az adósság további növekedéséhez hozzájáruló, ún. „vonal alatti” műveletekre.Görögország javított a költségvetési adatok begyűjtésén és azok feldolgozásán, nevezetesen a katonai felszerelések kiadásai, a kamatkifizetések és a szociális biztonsági elszámolások vonatkozásában. Ugyanakkor továbbra is hiányoznak azok a megfelelő rendszerek, amelyek biztosítanák a hatályos jogszabályokban meghatározott államháztartási adatok gyors és megfelelő szolgáltatását.A 104. cikk (8) bekezdése szerint, amikor a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés, úgy határozhat, hogy ezt az ajánlását nyilvánosságra hozza. Azonban az Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban, Görögország ezt az ajánlást már júliusban nyilvánosságra hozta.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 104. cikk (7) bekezdése értelmében a Tanács Görögországnak címzett ajánlásaival összhangban nem történt eredményes intézkedés az ajánlásban meghatározott 2004. november 5-i határidőn belül.2. cikkE határozat címzettje a Hellén Köztársaság.Kelt Brüsszelben, …-án/-én..a Tanács részéről [1] Lásd az Euro-Indicators New Release 117/2004 2004. szeptember 23-i kiadását.[2] A túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 3605/93/EK rendelet szerint a tagállamok adatot szolgáltatnak az n-ik, n-1-ik, n-2-ik, n-3-ik és n-4-ik évre vonatkozóan. Ugyanakkor, a Tanács kérésére az Eurostat felülvizsgálta az 1997-re, 1998-ra és 1999-re vonatkozó számlákat. Az Eurostat november 22-i, „A görög költségvetési hiány és adósságszámok felülvizsgálata” címet viselő jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy azokban az években a tényleges hiány szintén jóval meghaladta a 3%-ot (ld. még a „Jelentés a görög költségvetési adatok felülvizsgálatához kapcsolódó felelősségrevonhatóság kérdéseiről” címet viselő - 2004. december 1-i COM(2004) 784 bizottsági közleményt)[3] Ezeket az intézkedéseket Alogoskoufis görög pénzügyminiszter úr Almunia biztoshoz intézett, 2004. június 23-án kelt levelében jelentették be. Azóta a Bizottság nem kapott értesítést a 2004-re tervezett további intézkedésekről.[4] Az adat a GDP 0,2%-ával alacsonyabb a Bizottság előrejelzésénél (5,5%), amely a kamatfizetések jóval reálisabb értékelését tartalmazza.[5] A pontos adat 2,95% volt, amelyet itt 3%-ra kerekítettek. Tekintettel kell lenni arra, hogy a 2,95%-os adat a 2004. évi költségvetési tervezet alapos felülvizsgálatának eredménye, amelyet az új kormány nyújtott be márciusban. Ez a felülvizsgálat a folyó bevételek (alacsonyabb közvetlen adók és EU-transzferek, ugyanakkor magasabb szociális járulékok), valamint a kiadások (magasabb bérek a közszférában, szociális átutalások) reálisabb előrejelzését tartalmazta, amely jobban közelítette a Bizottság 2003. őszi előrejelzéseiben prognosztizált 2,4%-ot. A felülvizsgálat a március végi értesítés részét képezte, amelyet az Eurostat nem érvényesített.[6] Ezt az információt a görög kormány a 2005. évi költségvetési tervezetben hozta nyilvánosságra. A 2004. évi, az olimpiai játékokhoz kapcsolódó, a GDP 0,94 %-át kitevő tervezett kiadásokkal összehasonlítva a végső eredmény 1,6%-ra tehető.[7] A 2004. évi két előrejelzés között a kibocsátási rés 1,2%-ról (tavasz) 1,5%-ra (ősz) szélesedett, miközben a potenciális termelésnövekedés magas, 3,4%-os maradt.[8] A játékok befejezése automatikus hatást gyakorol a fiskális pozícióra az 1,2%-os megtakarításokon keresztül (amelyből 2004-ben 0,7% többletkiadás). Az olimpiai játékokkal összefüggő átviteli hatás 2005-ben csupán 600 millió eurót tesz ki (a GDP kb. 0,5%-a).[9] A 2004. július 6-i 11216/04 számú tanácsi dokumentum hozzáférhető a Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartásában, „A Tanács ajánlása Görögországnak a túlzott költségvetési hiány helyzetének megszüntetése céljából – a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének alkalmazása" címmel.[10] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.[11] HL L 236., 1997.8.2., 1. o.[12] A HL-ben még nem tették közzé.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.2.
            COM(2017) 557 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Bizottságnak a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 145. cikke alapján a földrajzi jelzések védelmét biztosító, a CARIFORUM-államokkal kötendő megállapodásra irányuló tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

                  A CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) 2. fejezete 2. szakaszának („Szellemi tulajdon”) 145. cikke
                     1
                   meghatározza a földrajzi jelzések oltalmának mértékét, feltételeit és más részleteit. A megállapodás azonban nem állapítja meg az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jegyzékét. Ezért a megállapodás 145. cikke időszakonkénti felülvizsgálati záradékot tartalmaz, melynek értelmében a feleknek ki kell egészíteniük a földrajzi jelzésekre vonatkozó rendelkezéseket, valamint meg kell határozniuk az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jegyzékét.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás előírja, hogy a felek egészítsék ki a földrajzi jelzések oltalmi rendszerét, beleértve az oltalom alatt álló elnevezések jegyzékét is. A gazdasági partnerségi megállapodások összhangban vannak a meglévő közös uniós kereskedelempolitikai rendelkezésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Tárgytalan.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az intézkedés jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan. Az EUMSZ 3. cikke értelmében az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika területén.

               •Arányosság

                  A tanácsi határozatra irányuló ajánlás igazodik a megállapodásban már meghatározott rendelkezésekhez. A lényegi kiegészítések az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jegyzékét és az együttműködési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseket érintik. Ez a megállapodásban foglaltaknak való megfeleléshez szükséges minimális mérték.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A célnak kizárólag a választott jogi aktus (nemzetközi megállapodás) felel meg.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Szakpolitikai egyeztetésekre került sor a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel, valamint a Tanács munkacsoportjain és az Európai Parlament érintett bizottságán keresztül. A CARIFORUM-államokkal és az uniós érdekeltekkel a CARIFORUM–EU Konzultációs Bizottságban, valamint műhelytalálkozók és a földrajzi jelzésekkel foglalkozó más rendezvények (szakmai vásárok, termelői csoportok találkozói stb.) keretében került sor egyeztetésre.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  A javaslathoz nem készül hatásvizsgálat, mivel annak nincs szakpolitikai alternatívája.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a szellemi tulajdon védelmet élvez; ehhez a védelemhez járul hozzá e megállapodás is.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat várhatóan nem lesz hatással a költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás végrehajtására a gazdasági partnerségi megállapodások meglévő keretén belül, az abban előírt bizottság és eljárások révén kerül sor; a megállapodásban ezek további részletei is meghatározásra kerülnek.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

               Tárgytalan.

               •A javaslat rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat mintegy 180 uniós földrajzi jelzés visszaélés és hamisítás elleni védelmét biztosítja a CARIFORUM-államokban, illetőleg maximum 30 CARIFORUM-állambeli földrajzi jelzését az EU-n belül. A megállapodás az új földrajzi jelzések védelmének kölcsönös biztosítása érdekében elő fogja írni az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jegyzékének rendszeres aktualizálását.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Bizottságnak a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 145. cikke alapján a földrajzi jelzések védelmét biztosító, a CARIFORUM-államokkal kötendő megállapodásra irányuló tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (2) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 145. cikke úgy rendelkezik, hogy a felek létrehozzák az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jegyzékét, és megállapítják a szóban forgó megállapodás keretében való védelmük rendszerének részletes szabályait.

               (2)Ennek teljesítése, valamint a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 145. cikkében foglaltak teljes körű érvényesítése érdekében célszerű, hogy a Bizottság tárgyalásokat folytasson a CARIFORUM-államokkal,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy a mellékletben meghatározott irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytasson a CARIFORUM-államokkal a földrajzi jelzéseknek a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 145. cikke szerinti védelmét szolgáló megállapodásról, ezen belül pedig az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jegyzékének megállapításáról.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Gazdasági partnerségi megállapodás egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között (HL L 289., 2008.10.30., 3. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.2.
            COM(2017) 557 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Bizottságnak a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 145. cikke alapján a földrajzi jelzések védelmét biztosító, a CARIFORUM-államokkal kötendő megállapodásra irányuló tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról

               dMELLÉKLET

               Tárgyalási irányelvek az Európai Unió és a CARIFORUM-államok által megkötendő, földrajzi jelzésekről szóló megállapodáshoz

               1.A Bizottság felhatalmazást kap, hogy tárgyalásokat kezdjen a CARIFORUM-államokkal, szem előtt tartva azt a célt, hogy a földrajzi jelzések oltalmáról az EU érdekeit védő, kiegyensúlyozott megállapodás jöjjön létre, amely ugyanakkor figyelembe veszi a CARIFORUM-államok fejlődő ország státuszát.

               2.A tárgyalások témája a mezőgazdasági és halászati termékekre, élelmiszerekre, borokra, szeszes italokra és egyéb alkoholtartalmú italokra vonatkozó földrajzi jelzéseknek a megállapodás részes feleinek területén való oltalma.

               3.Ezek az irányelvek nem terjednek ki a nem mezőgazdasági termékekre.

               4.A Bizottság a tárgyalásokat e tárgyalási irányelvekkel összhangban folytatja, figyelembe véve különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt elveket és mechanizmusokat, valamint a WTO-szabályokból fakadó kötelezettségeket.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007SC0619

Ajánlás a Tanács határozata a németországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2003/89/EK határozat hatályon kívül helyezéséről  /* SEC/2007/0619 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.5.2007SEC(2007) 619 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa németországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2003/89/EK határozat hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. HÁTTÉRA Szerződés 104. cikke előírja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt és megállapítja az annak felismerésére és orvoslására szolgáló eljárást. A túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárás (EDP) további részletezésre került „a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletben[1],ami a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított tervezett és tényleges aránya túllépi-e a GDP 3%-a referenciaértéket (kivéve, ha az arány jelentősen és folyamatosan csökken, és közelít a referenciaértékhez; vagy pedig a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-os referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat[2],[3].2002. november 19-én a Bizottság a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében említett jelentés elfogadásával Németországgal szemben megindította a túlzott hiány esetén követendő eljárást, a 2002. évi GDP 3,8%-ának megfelelő költségvetési hiány és a GDP 60,9%-ának megfelelő államadósság alapján[4]. A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2003. január 21-én úgy határozott, hogy Németországban túlzott hiány áll fenn (a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése)[5]. Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban ajánlásokat intézett Németországhoz azzal a céllal, hogy a túlzott költségvetési hiányt legkésőbb 2004-ig szüntesse meg[6].2003. november 18-án a Bizottság úgy határozott, hogy a Németország által foganatosított intézkedések elégtelenek és a Tanácsnak szóló ajánlást fogadott el arról, hogy az ennek megfelelően döntsön és szólítsa fel Németországot, hogy (a 104. cikk (8) bekezdése és a 104. cikk (9) bekezdése alapján) tegye meg a túlzott hiány kiigazításához szükséges intézkedéseket. Ebben az utóbbi ajánlásban a Bizottság a túlzott hiány kiigazítása határidejének 2005-ig való meghosszabbítását javasolta. A Tanács 2003. november 25-én úgy határozott, hogy nem hagyja jóvá a Bizottság ajánlásait, hanem ehelyett olyan következtetéseket fogadott le, amelyek a túlzott hiány 2005-re való kiigazítására vonatkozó ajánlásokat fogalmaznak meg Németország számára, megállapítva, hogy a Németország által tett kötelezettségvállalásokra figyelemmel a túlzott hiány esetén követendő eljárást felfüggesztették. Ezeket a következtetéseket az Európai Bíróság 2004. július 13-án megsemmisítette[7].A Bizottság 2004. december 14-én a Tanácsnak szóló közleményt fogadott el, amely megállapította, hogy a 2003. november 25-i tanácsi következtetések és az Európai Bíróság 2004. július 13-i ítélete által létrehozott egyedi körülményekre figyelemmel 2005-nek kell a kiigazítás vonatkozó határidejének lennie. Ekkor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Németország a túlzott hiány 2005-re való kiigazítása felé halad, ezért nincs szükség a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti további lépésekre, noha Németország költségvetési helyzete sérülékeny maradt[8]. A Tanács 2005. január 18-i következtetéseiben egyetértett a Bizottság következtetéseivel, és megerősítette, hogy – a Bizottsággal együttműködésben – (adott esetben) készen áll „a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti lépések megtételére.”A Németország által 2006 februárjában küldött előzetes bejelentést követően a Bizottság (Eurostat) által szolgáltatott tényleges adatok azt jelezték, hogy a költségvetési hiány a 2005. évi GDP 3%-a felett maradt. A Tanács 2006. március 14-én az 1467/97/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban azonnal határozatot hozott a Bizottság arra vonatkozó javaslata alapján, hogy Németországot a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével[9] összhangban szólítsák fel a hiány szükségesnek ítélt csökkentésére irányuló intézkedések foganatosítására a túlzott hiány helyzetének orvoslása érdekében „ a lehető leghamarabb és legkésőbb 2007-ig .” A Tanács különösen azt javasolta, hogy „ 2006-ban és 2007-ben Németországnak biztosítania kell az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegének legalább egy százalékpontot kitevő kumulált javulását.. ” A Tanács felkérte Németországot, hogy 2006. július 14-ig nyújtson be a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket bemutató jelentést, majd azt követően további rendszeres, értékelő jelentéseket. Arra is sürgette Németországot, hogy tegye meg „ a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetésben megnyilvánuló középtávú célkitűzés felé vezető költségvetési konszolidáció a túlzott hiány kiigazítását követően, a strukturális hiánynak évente a GDP legalább 0,5 %-os csökkentése révén fenntartható legyen. ”1. táblázat: A Tanács által 2006. március 14-én elfogadott kiigazításEltérő jelölés hiányában a GDP %-ában | 2005 | 2006 | 2007 |Államháztartási egyenleg | -3,3 | hiány kicsivel > 3 | hiány egyértelműen < 3 |strukturális egyenleg változása | Legalább egy százalékpontos kumulatív javulás |p.m.: Reál GDP-növekedés (%) | 0,9 | 1,5 | közel 1 |Megjegyzés : strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkülForrás : A Tanács figyelmeztetése Németországnak a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése alapján, amely a Bizottság szolgálatainak 2005 őszi előrejelzését idézi, valamint tartalmazza az azt követő értékeléseket (például a Bizottság szolgálatainak 2006. február 21-i időközi jelentése).A végrehajtási jelentés Németország által 2006. július 5-én való benyújtását követően a Bizottság 2006. július 19-én elfogadta azt a közleményt, amely arról tájékoztatta a Tanácsot, hogy Németország a túlzott hiánynak a Tanács által megadott határidőn belül való kiigazítása irányába tett megfelelő előrehaladást jelentő intézkedést hozott, valamint hogy abban a szakaszban nem volt szükség a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti további lépésekre[10]. 2006. október 10-i ülésén a Tanács osztotta ezt a nézetet.A 104. cikk (12) bekezdésének megfelelően a Tanács hatályon kívül helyezi a túlzott hiányról szóló határozatokat, amennyiben a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.2. A HIÁNY ALAKULÁSA 2006-IGA Tanács a németországi túlzott költségvetési hiányról szóló határozatát a stabilitási program 2002 decemberi aktualizált változatára alapozta, amely szerint az államháztartási hiány a GDP 3,7%-át tette ki 2002-ben. Gazdasági értékelése arra a következtetésre vezette a Tanácsot, hogy az 1990-es évek végén – amikor Németországra erőteljes gazdasági növekedés volt jellemző – a költségvetési konszolidáció alakulása korlátozott volt, kevés költségvetési mozgásteret hagyva a ciklikus lassulás befogadásának. Az államadósság növekedését 2002-re a GDP 60,9%-ra jelezték, ami kevéssel a GDP 60%-ának megfelelő referenciaérték felett van.A 2002. évi GDP 3,7%-áról 2003-ra a hiány 4,0%-ra emelkedett, majd 2005-ben 3,2%-ra esett vissza. Abban az időszakban nem állt rendelkezésre elegendő költségvetési mozgástér az évenkénti 0,5%-os átlagos reál GDP-növekedés befogadásához. Ráadásul az 1999/2000-ben elfogadott és 2005-ig megvalósított adócsökkentések sorozata terhelte a költségvetést. A bevétel/GDP arány a 2002. évi 44,4%-ról 43,5%-ra esett vissza 2005-ben. A kiadási oldal kiegyenlítő intézkedéseit csak bizonyos késéssel hajtották végre. A kiadás/GDP arányt ugyanezen időszakban különös mértékben, 48,1%-ról 46,8%-ra csökkentő intézkedések közé tartozott a közszféra béreinek korlátozása, amelyhez a munkatársak számának csökkentése, továbbá a közegészségügyi rendszer 2004-es reformja, valamint a támogatások és a beruházások csökkentése társult, továbbá az a tény, hogy a bérek kis mértékben való növekedése a magánszektorban tompította nyugdíjkiadásokat. Németország kis mértékben alkalmazta az egyszeri intézkedéseket[11]. Noha a ciklikusan kiigazított egyenleg a 2002. évi GDP 3,5%-áról 2,25%-ra csökkent 2005-ben, a nominális költségvetési hiány a GDP 3%-a felett maradt (lásd: 2. táblázat).A 2006. évi reál GDP 1,4%-os növekedésére vonatkozó előrejelzésre figyelemmel a stabilitási program 2006 februárjában benyújtott aktualizált változata a GDP 3,3%-ának megfelelő hiányt célozta meg. Bár a német hatóságok a hiányt a stabilitási program 2006 novemberi aktualizált változatában a GDP 2,1%-ának becsülték, a Bizottság (Eurostat) által a Németország 2007. április 1-je előtt való bejelentést követően a 3605/93/EK rendelettel összhangban szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy a hiány valójában a 2006. évi GDP 1,7%-ának felel meg, azaz sokkal alacsonyabb a referenciaértéknél[12],[13].Az államháztartási egyenleg nem várt javulásának majdnem feléért a ciklikus tényezők felelnek (a reál GDP 2,7%-kal nőtt). Ugyanakkor a strukturális hiány 2006-ban a 2005. évi GDP 2,5%-áról a GDP 1,5%-ára javult. A jobb strukturális eredmény szintén a bevételi oldalról származik. A közvetlen adók – különösen a nyereséghez kapcsolódók – lényegesen erősebb bevételt eredményeztek, mint amit a gazdasági fejlemények sugalltak volna. Ennek eredményeként a GDP százalékában megadott adók 2006-ban több mint fél százalékponttal növekedtek 2005-tel összevetve. A magasabb adóarány ezért nem a közelmúltbeli diszkrecionális adópolitikai intézkedések eredménye. Ennek inkább az adóhátralékok megfizetése és a közvetlen adók korai megfizetése volt a vezérlője, ami bizonyos mértékig a múlt viszonylag alacsony közvetlen adóarányának ellentettje.Emellett az általános költségvetési kiadásokat erős ellenőrzés alatt tartották 2006-ban, csupán 0,6%-ot – és ilyen módon a tervezettnél kevesebbet – emelkedtek. A kiadások visszafogása 2006-ban a fent említett, 2002 óta elfogadott intézkedések eredménye – különös tekintettel a közszféra béreire és a támogatásokra –, amelyek 2006-ban is éreztették hatásukat. Emellett az erős gazdasági növekedés a munkaerő-piaci kiadások csökkenéséhez vezetett. Mivel a kiadások visszafogásának többsége a stabilitási program 2006 februári aktualizált változatában előirányzott, a GDP 46%-a körüli kiadási arányban szerepelt, a 45,7%-ra való további csökkenés a vártnál magasabb GDP-nek volt betudható.Összefoglalva: a névleges hiány jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték alá esett, egy évvel a Tanács által kitűzött határidő előtt. Emellett a Tanács 2006-ban és 2007-ben kumulatív értelemben legalább egy százalékpontos javulást kért a strukturális egyensúlyban. A strukturális egyensúly már 2006-ban közel egy százalékponttal javult.3. A HIÁNYRA VONATKOZÓ ELőREJELZÉSEK 2007-RE ÉS AZT KÖVETőENA várt 2007. évi lendületes, 2,5%-os reál GDP-növekedésre figyelemmel a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 0,6%-ának megfelelő csökkenését vetíti előre a jelenlegi politikák mellett. A német hatóságok a stabilitási program 2006 novemberi aktualizált változatában azt vetítették előre, hogy a hiány a GDP 1,6%-át teszi majd ki. Tekintettel a javuló makrogazdasági helyzetre és a vártnál alacsonyabb 2006. évi hiányra, a hiánnyal kapcsolatos előrejelzést a GDP 1,2%-ára javították a 2007 áprilisi bejelentésben.Az előző évhez hasonlóan az államháztartási egyenleg javulásának körülbelül fele strukturális, a Bizottság szolgálatainak számításai szerint. Különböző, többnyire a 2006. év elején elfogadott intézkedések járulnak hozzá a konszolidációhoz. Az egységes héa-kulcs 16%-ról 19%-ra való növekedése a GDP 1%-ával növelte a bevételeket. A nyugdíjjárulékot 19,5%-ról 19,9%-ra emelték, az állami egészségbiztosítók pedig az előrejelzés szerint átlagban 0,5 százalékponttal emelik a hozzájárulás mértékét. Másfelől a munkanélküliségi biztosítási hozzájárulás mértékét 6,5%-ról 4,2%-ra csökkentették, hogy a társadalombiztosítási járulékok terhe összességében csökkenjen. 2006-hoz hasonlóan a nyereséghez kapcsolódó adók folytatják határozott fejlődésüket. De a pozitív gazdasági környezet ellenére a bevételben gazdag adóalapok – például a bérek és fizetések – a nominális GDP-nél kevésbé dinamikusan bővülnek, így – a héa-kulcs növekedése ellenére – az adóteher várhatóan csökken. A kiadási hányad több mint egy százalékponttal csökken, ami szintén a közszféra béreinek korlátozását és a munkaerőpiachoz kapcsolódó kiadások azon csökkenését tükrözik, amelyek a már végrehajtott olyan intézkedésekből erednek, mint az idősebb kedvezményezettek esetén csökkentett illetményidőszak és a munkaerőpiac kedvező alakulása. Azonban az állami beruházások előre láthatóan növekedni fognak, tekintettel az állam valamennyi szintjének kedvezőbb költségvetési helyzetére. Mivel nem kerül sor egyszeri intézkedések alkalmazására, a strukturális hiány az előrejelzés szerint 0,75% százalékponttal csökken az előző évvel összehasonlítva.Változatlan politikákat feltételezve az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatai szerint 2008-ban tovább csökken a GDP 0,3%-ára, bár majdnem teljesen a folyamatosan fennálló, kedvező ciklikus feltételeknek köszönhetően. A már hatályban lévő intézkedések folytatódó konszolidációs hatásait kivédi a társasági adózás tervezett reformjának költségvetési hatása, amire vonatkozóan a kormány 2007 márciusában egy jogszabálytervezetet mutatott be és ami az első évben a GDP-nek több mint 0,3%-át teszi ki.Összegezve: úgy tűnik, megtörtént a túlzott hiány 2006-ra való, tartós módon történő kiigazítása. A strukturális egyenlegnek a GDP százalékpontjában kifejezett javulása az előrejelzések szerint 2007-ben 0,75 százalékpontot tesz ki, ami 1,5 százalékpontos kumulatív javulást eredményez 2006-ban és 2007-ben. Ilyen módon úgy tűnik, hogy Németország eleget tett a Tanácsnak a 2006-ban és 2007-ben kumulatív értelemben vett, a strukturális egyensúlyban való legalább egy százalékpontos javulásról szóló kérésének.A Bizottság szolgálatainak 2008-ra vonatkozó tavaszi előrejelzése szerint a német hatóságok változatlan politikája esetén nem történik további javulás a strukturális egyenlegben, ugyanakkor a 104. cikk (9) bekezdése szerinti felszólításában a Tanács felkérte Németországot annak biztosítására, hogy a strukturális értelemben vett egyensúlyi költségvetésben megállapított középtávú célkitűzés felé vezető költségvetési konszolidáció legyen fenntartható – a strukturális hiánynak évente a GDP legalább 0,5%-os csökkentésén keresztül – a túlzott hiány kiigazítását követően is. A stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatáról szóló, 2007. február 27-i véleményében[14] a Tanács megjegyezte, hogy a program nem a középtávú célkitűzésnek a programidőszakon (amely 2010-ben zárul le) belül való elérésére irányul. A következőre szólította fel Németországot: „ A gazdaságilag »kedvező időszakok« nyújtotta előnyöket kihasználva erősítse a strukturális kiigazítást 2008-ban, többek között bármilyen többletbevételnek a hiány csökkentése érdekében történő felhasználása által, ezt követően pedig folytassa a költségvetési konszolidációt a középtávú célkitűzés irányában, azáltal, hogy szoros ellenőrzése alatt tartja a kiadásokat, és eközben biztosítja, hogy a társasági adó bejelentett reformja nem teszi kockára a költségvetési konszolidációt.”4. AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS ELőREJELZÉSEKAz államadósság 2005-ben a 2002. évi GDP 60,3%-áról 67,9%-ra emelkedett, de 2006-ban stabilizálódott. Az adóssághányad gyors növekedése a túlzott hiány esetén követendő eljárás 2002-ben való megindítása óta főként a kedvezőtlen „hólabda-effektusnak” tulajdonítható. Ez az adósság/GDP aránynak a nominális GDP növekedési ütemét meghaladó kamatok miatti automatikus növekedése. Kizárólag 2006-ban – melyet a nagy GDP-növekedés jellemzett – az elsődleges többlet növekedése túlkompenzálta a „hólabda-effektust”. 2002 és 2006 között az adósság növekedése a pénzügyi eszközök – például a kormány által más ágazatoknak nyújtott tőke és hitel – csökkentése révén csökkent, így átlagban negatív stock-flow kiigazításhoz vezetett.Mivel a GDP növekedése várhatóan lendületes marad, a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése az adóssághányadnak a GDP 65,4%-ra való 2007-es csökkenését vetíti előre. A hiánycsökkenéssel összhangban az adóssághányad 2008-ra tovább csökken a GDP 63,6%-ára. Ez a csökkenés meredekebb, mint amit a stabilitási program 2006 novemberi aktualizált változata vetít előre, ami 2008-ra 66,5%-os adóssághányadot tervez.5. KÖVETKEZTETÉSEKAz államháztartási hiány csúcsértékéről, a 2003-es GDP 4,0%-áról 2006-ban a GDP 1,7%-ára, jóval a GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték alá csökkent. A hiány csökkenését célzó intézkedések főként tartós intézkedések, míg a ciklikus fellendülés a költségvetési konszolidációt támogatta. A strukturális egyenleg (a konjunktúra alapján igazított, az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli egyenleg) a GDP százalékában megadva közel egy százalékponttal javult 2006-ban. A Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben várhatóan a GDP 0,6%-ára csökken, amelyet a strukturális egyenleg 0,75 százalékponttal -os becsült javulása támaszt alá. Ezért a becsült strukturális javulás 2006-ban és 2007-ben összhangban lesz a Tanács által javasolt, legalább egy százalékpontos pénzügyi erőfeszítéssel. Változatlan politikát feltételezve az államháztartási hiány 2008-ban előreláthatóan 0,3% lesz. Ez azt jelzi, hogy a hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-os felső határértéke alá került.A bruttó államadóság a 2002. évi GDP 60,3%-áról a 67,9%-os csúcsértékre emelkedett 2005-ben, de 2006-ban stabilizálódott. A Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése szerint az adóssághányad 2007-ben várhatóan a GDP 65,4%-ára csökken, majd összhangban a hiány 2008-ig a GDP 63,5%-ára való csökkenésével (politikai változások nélküli alapon), így jut közelebb a referenciaértékhez, gyorsabban, mint azt a stabilitási program legutóbbi aktualizált változata előre jelzi.Az általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy a németországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy a németországi túlzott költségvetési hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2002–2008AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa németországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2003/89/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:(1) A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlását követően a 2003/89/EK[15] tanácsi határozat megállapította, hogy Németországban túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács jelezte, hogy az államháztartási hiány 2002-ben a GDP 3,7%-a volt, ami jelentősen meghaladta a GDP 3%-ának megfelelő, a Szerződésben előirányzott referenciaértéket, míg a bruttó államadósság szintjét a GDP 60,9%-ára várták, ami kevéssel a GDP 60%-ának megfelelő, a Szerződésben előirányzott referenciaérték felett van.(2) 2003. január 21-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról ás pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[16] 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Németországhoz azzal a céllal, hogy a lehető leggyorsabban és legkésőbb 2004-ig szüntesse meg a túlzott hiány állapotát. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. A 2004. december 14-i bizottsági közlemény[17] megállapítása alapján a 2003. november 25-i tanácsi következtetésekre és az Európai Bíróság 2004. július 13-i határozata[18] által létrehozott egyedi körülményekre figyelemmel a 2005. évet kell a túlzott hiány kiigazítására meghatározott releváns határidőnek tekinteni. A Tanács 2005. január 18-án egyetértett ezzel a nézettel.(3) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat[19].(4) A Németország által 2006 februárjában küldött előzetes bejelentést követően a Bizottság által szolgáltatott tényleges adatok azt jelezték, hogy a túlzott költségvetési hiányt nem igazították ki 2005-re. Az 1467/97/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban és a Bizottság ajánlása alapján 2006. március 14-én a Tanács a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése alapján azonnal határozatot hozott, ami felszólítja Németországot a hiány szükségesnek ítélt csökkentésére irányuló intézkedések foganatosítására a túlzott hiány orvoslása érdekében, a lehető leghamarabb és legkésőbb 2007-ig. A Tanács kiemelten azt kérte, hogy 2006-ban és 2007-ben Németország biztosítsa az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegének legalább egy százalékpontot kitevő kumulatív javulását.(5) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.(6) Németország 2007. április 1-je előtti bejelentését és a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:-  Miután az államháztartási hiány a 2002-es 3,7%-ról 2003-ban a GDP 4,0%-ára nőtt, 2004-ben a GDP 3,7%-ára, 2005-ben pedig a GDP 3,2%-ára csökkent, végül pedig 2006-ban a GDP 1,7%-ára. Ez alacsonyabb, mint a stabilitási program 2006. februári aktualizált változatában kitűzött, a GDP 3,3%-ának megfelelő cél, és jóval alacsonyabb a GDP 3%-ának megfelelő refererenciaértéknél, a Tanács által kitűzött határidő lejárata előtt egy évvel,-  a kedvező ciklikus feltételek korábbi éveiben Németország nem hagyott elegendő költségvetési mozgásteret a 2002 és 2005 közötti,kiterjesztett lassú növekedési időszaknak az évenkénti 0,5%-os átlagos reál GDP-növekedés befogadásához. A 2005-ig megvalósított adócsökkentések sorozata tovább terhelte a költségvetést, míg a kiadási oldal kiegyenlítő intézkedéseit csak bizonyos késéssel hajtották végre. A konszolidációs intézkedések közé tartozott a közszféra béreinek korlátozása, amelyhez a munkatársak számának csökkentése, továbbá a közegészségügyi rendszer 2004-es reformja, valamint a támogatások és a beruházások csökkentése társult, továbbá az a tény, hogy a bérek kis mértékben való növekedése a magánszektorban tompította a nyugdíjkiadásokat. Továbbá 2006-ban a közvetlen adók – különösen a nyereséghez kapcsolódók – lényegesen erősebb bevételt eredményeztek, mint amit a gazdasági fejlemények sugalltak volna. A ciklikusan igazított egyenleg 2002-től folyamatosan javult, jelentős egyszeri intézkedések alkalmazása nélkül. A strukturális egyenleg (azaz az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli egyenleg) a GDP százalékában megadva közel egy százalékponttal javult, különösen 2006-ban.-  2007-re a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 0,6%-ának megfelelő csökkenését vetítette előre, amit a folytatódó jelentős GDP-növekedés eredményezett, valamint leginkább az egységes héa-kulcs 2007 januárjában 16%-ról 19%-ra való növekedése (egyszeri intézkedéseket nem jeleztek előre). A 2007 tavaszi bejelentésben a német hatóságok a 2007. évi hiányt a GDP 1,2%-ára becsülték. Emellett a Bizottság szolgálatai 2007-ben a strukturális egyenlegnek a GDP százalékában kifejezett javulását 0,75 százalékpontra teszik. Ilyen módon úgy tűnik, hogy Németország eleget tesz a 2006-ban és 2007-ben kumulatív értelemben vett, a strukturális egyensúlyban való legalább egy százalékpontos javulásról szóló kérésnek. 2008-ra a tavaszi előrejelzés szerint, politikai változások nélküli alapon a hiány a GDP 0,3%-ára csökken. Ez azt jelzi, hogy a hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-os felső határértéke alá került. Politikai változások nélkül 2008-ban a strukturális hiány a várakozások szerint csak kis mértékben csökken. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, amely Németország esetében a strukturális értelemben egyensúlyi költségvetést jelenti,-  miután az adóssághányad a 2002. évi GDP 60,3%-áról a 2005. évi GDP 67,9%-ának megfelelő csúcsértékre emelkedett, az 2006-ra stabilizálódott, és a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése szerint 2007-ben a GDP 65,4%-ára csökken, majd 2008-ra körülbelül 63,5%-ra (politikai változások nélküli alapon), így jutva közelebb a referenciaértékhez, gyorsabban, mint azt a stabilitási program legutóbbi aktualizálása előrejelzi.(7) A Tanács véleménye szerint a németországi túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2003/89/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy a németországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént.2. cikkA 2003/89/EK határozat hatályát veszti.3. cikkEnnek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.Kelt [], [].a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[2] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.[3] Németország legutolsó bejelentése a következő helyen található:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2002) 1245.[5] HL L 34., 2003.2.11., 16. o.[6] A Németország esetében a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum elérhető a következő honlapon: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[7] A C-27/04 sz. Bizottság kontra Tanács ügyben hozott ítélet, EBHT (2004, I-6649. o.) (HL C 228. 2004.9.11. 16. o.).[8] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: „Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően” 2004. december 14., COM(2004) 813.[9] HL L 126., 2003.5.13., 20. o.[10] SEC(2006) 990.[11] 2004-ben adóamnesztiát hirdettek, amely azonban csak kis mértékben növelte a bevételeket. 2004-ben és 2005-ben elrendelték, hogy a Landesbankok – a Bizottság határozatait követően – fizessék vissza a támogatásokat.[12] Az Eurostat 2007. április 23-i 55. sz. sajtóközleménye.[13] Az államháztartás számláit rendszerint 4 éven át vizsgálják felül, mielőtt véglegessé válnának.. A korábbi tapasztalatok alapján a német államháztartási hiányra vonatkozó statisztikák rendkívül megbízhatóak. Ezért a hiány arányának valamennyi jövőbeni (felfelé vagy lefelé) való módosítása várhatóan nagyon kicsi lesz.[14] HL C 70., 2007.3.27., 5. o.[15] HL L 34., 2003.2.11., 16. o.[16] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[17] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: „Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően”, 2004. december 14., COM(2004) 813.[18] A C-27/04 sz. Bizottság kontra Tanács ügyben hozott ítélet, EBHT [2004] I-6649 (HL C 228. 2004.9.11. 16. o.).[19] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.