Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0994

Javaslat a Tanács ajánlása Portugália számára a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére  /* SEC/2005/0994 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.7.2005SEC(2005) 994 véglegesJavaslatA TANÁCS AJÁNLÁSA PORTUGÁLIA SZÁMÁRAa túlzott költségvetési hiány megszüntetésére(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSa túlzott hiány esetén követendő eljárás portugália vonatkozásában2005. június 9-én Portugália megküldte a 2005–2009 közötti időszakot lefedő stabilitási programjának legutóbbi aktualizált változatát. Az aktualizálás bemutatja a Szerződésben foglalt, a GDP 3 %-át kitevő referenciaértéket meghaladó általános költségvetési hiányt felmutató, 2005–2007-re vonatkozó terveket. A 2004-ben bejelentett 2,9 %-os deficit eredményt követően[1], Portugália 2005-re kimondottan a GDP 6,2 %-át kitevő költségvetési hiányt tervez, amely 2006-ban a GDP 4,8 %-ára, 2007-ben 3,9 %-ra és 2008-ban 2,8 %-ra csökken. Ugyanezekre az évekre vonatkozóan a GDP-arányos adóssághányad 2007-ben tovább növekszik a GDP 67,8 %-ára a 2004-ben bejelentett 61,9 %-ról.A túlzott hiány esetén követendő eljárás (THE) alkalmazására a Szerződés 104. cikke és a „túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló, 1467/97/EK tanácsi rendelet az irányadó, amely része a Stabilitási és Növekedési Paktumnak[2]. Értékelésében a Bizottság tekintetbe vette a 2005. március 20-én kelt, Európai Tanácsnak készített, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” címet viselő Ecofin jelentést, melyet a Tanács 2005. március 22-én hagyott jóvá[3].A Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentés bizonyította, hogy a hiány- és adósságkritériumokra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelmények nem teljesülnek.A Szerződés 104. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy „a 114. cikkben említett bizottság (vagyis a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) véleményezi a Bizottság jelentését”. 2005. július 4-én kelt véleményében a bizottság megállapította, hogy „a Portugáliában a költségvetés 2005-re tervezett alakulása nem tesz eleget a 104. cikk második albekezdésében foglalt kritériumoknak”. Különösen, a bizottság megítélése szerint a 2005-re tervezett, a GDP 6,2 %-át kitevő hiány nem közelíti meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, és a referenciaértéket meghaladó mérték nem tekinthető kivételesnek vagy átmenetinek; ezen kívül, az államadósság meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és a tervek szerint a következő két év alatt a GDP arányában tovább fog emelkedni. A bizottság megállapította továbbá, hogy a következő 2-3 évre vonatkozó gazdasági előrejelzések gyengék maradnak, és hangot adott a strukturális hiány magas szintjét és annak trendjét illető aggodalmának. Miközben a bizottság valamennyi érdemleges tényezőt megvizsgált, megállapította, hogy az értékelésében nem veszi figyelembe ezeket.A Bizottság saját jelentésének és a bizottság véleményének figyelembe vételét követően, úgy ítéli meg, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. Ennek a véleménynek, amelyet a Bizottság 2005. július 20-án fogadott el, a Tanács a címzettje, a Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének megfelelően. A Bizottság továbbá ajánlást tett közzé a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban Portugáliában a túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatra. Ezen kívül a Bizottság csatoltan benyújtja a Tanácsnak a Portugáliának címzett tanácsi ajánlásra vonatkozó, a túlzott hiány állapotának megszüntetését célzó ajánlását, a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően.a túlzott hiány kiigazításaA 1467/97/EK tanácsi rendelet szerint „A Tanács ajánlása a túlzott hiány kiigazítására is megállapít egy határidőt, amelyet az annak megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve ha különleges körülmények állnak fenn.” Ezért Portugália esetében, amennyiben nem lépnek fel különleges körülmények, a túlzott hiány kiigazítását 2006-ra fejezik be. 2005. március 20-i jelentésében a Tanács támogatta, hogy a különleges körülmények fennállásának meghatározásakor vegyék tekintetbe más érdemleges tényezők kiegyensúlyozott átfogó értékelését.A különleges körülmények fennállásának megállapításakor a következő elemeket szükséges figyelembe venni.Portugáliában a túlzott hiány gyors kiigazítása alapvető fontossággal bír, tekintettel a strukturális hiány magas szintjére (a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) valamint a magas GDP-arányos adóssághányadra, valamint figyelembe véve, hogy a folyamatosan fennálló költségvetési egyensúlytalanság bizalmatlansághoz vezet és befolyásolja a kibocsátás növekedését. Portugália költségvetési helyzete az elmúlt években folyamatosan és jelentős mértékben romlott. Különösen, a strukturális elsődleges egyensúly 2001 óta eltávolodott a kilencvenes évek második felének egyensúlyhoz közeli, vagy többletet tartalmazó helyzetétől, a GDP kb.1,5 %-át kitevő átlagos hiányra (ugyanakkor az átlagos strukturális hiány a GDP 3 ¾ %-áról 4 ½ %-ára növekedett). Ez a trend az országot számottevő kockázatnak teszi ki, amelyek szükségessé teszik az államháztartás hosszú távra szóló javítását. Ugyanakkor, a kiigazítási pálya meghatározásakor figyelemmel kell lenni a jelenlegi gazdasági helyzetre, valamint a megkövetelt költségvetési kiigazítás mértékére is. Annak ellenére, hogy Portugália esetében a költségvetési konszolidáció alapvető fontosságú a középtávú növekedésben, különösen akkor, ha a kiigazítási intézkedések megfelelő összetételűek és bizalmat erősítő jellegűek, a túl rövid idő alatt véghez vitt túl nagy konszolidációs erőfeszítések, különösen a jelenlegi gyenge konjunktúra tekintetében, költségesnek bizonyulhatnak.A gazdaság növekedési rátája 2000 óta jelentősen csökkent, egészen 2003-ig, amikor egyértelműen negatívvá vált. A csökkenést a potenciális kibocsátás növekedésében jelentkező visszaesés kísérte, amely az egymást erősítő strukturális gyengeségekre vezethető vissza. A gazdaság 2004-ben visszatért a visszafogott növekedéshez, amely várhatóan a következő években fokozatos, de visszafogottan felfelé ívelő trendet követ. Amint az Portugália 2005. évi aktualizált stabilizációs programjából kiderül, a 2004-ben bejelentett, a GDP 2,9 %-át kitevő hiányt követően, a 2005-re 6,2 %-os GDP-arányos hiányt terveznek, amely már a 2005 közepén elfogadott, a GDP 0,6 %-át kitevő kiigazítási csomaggal támogatott érték. Feltételezve, hogy 2005-ben nem kerül sor kiegészítő intézkedésekre, összhangban a portugál stabilitási program 2005 júniusi aktualizálásával, a hiányt 2006-ban a GDP 3 %-a alá csökkentő, a 2005. évi 0,8 %-ról 2006-ra 1,4 %-ot kitevő GDP-növekedés szükségessé teszi 2005-től kezdődően a GDP majdnem 3 %-át kitevő strukturális ételelemben vett kiigazítást.Összegezve, a gyenge portugáliai konjunktúra, valamint a hiánynak 2006-ra a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá történő csökkenéséhez szükséges kiigazítások mértéke tekintetében úgy tűnik, hogy különleges körülmények állnak fenn, amelyek indokolják a kiigazításra megszabott határidő 2006-on túli meghosszabbítását. E tekintetben megállapítandó, hogy a Portugál hatóságok kitartanak a fenntartható, ám fokozatos kiigazítás stratégiája mellett, és már nem támaszkodnak átfogó jellegű egyszeri intézkedésekre. Ezen kívül, a jelenlegi esetben a túlzott költségvetési hiány megállapításának és fellépésének éve egybeesik, mivel a megállapítást tervezett és nem valós, csak a következő évben ismertté váló adatok alapján végzik. Figyelembe kell venni a túlzott költségvetési hiány korai megállapítását és az azt követő gyorsított eljárást. Ennek ismeretében helyénvaló a túlzott hiánynak középtávú keretbe foglalt kiigazítása. A túlzott hiány korrekciójának kiigazítási pályájáról szóló ezen ajánlás a Portugália által 2005 júniusában megküldött aktualizált stabilitási programra, valamint az erről szóló tanácsi véleményre épül.Egy hiteles kiigazítási pálya érdekében szükséges, hogy a portugál kormány: (i) korlátozza a 2005. évi költségvetési egyenleg romlását a 2005. évi stabilitási program aktualizálásában bejelentett kiigazító intézkedések szigorú végrehajtásán keresztül. 2005-ben 0,8 %-os GDP-növekedést feltételezve mindez a GDP legfeljebb 6,2 %-át kitevő nominális hiányhoz vezetne; és (ii) tegye meg a szükséges intézkedéseket, melyek biztosítják a strukturális hiány fenntartható és érzékelhető kiigazítását, amelynek jelentős állomására 2006-ban kerül sor a hiánynak a GDP 1 ½ %-át kitevő csökkentésén keresztül, melyet évente legalább a GDP ¾ %-át kitevő csökkenés követ, mindaddig, amíg a túlzott hiányt kiigazították. Amennyiben a Portugália stabilitási programjának 2005 júniusi aktualizálásában foglaltak megvalósulnak, 2006-ban 1,4 %-ra, 2007-ben 2,2 %-ra és 2008-ban 2,6 %-ra javuló GDP növekedés mellett, a fent említett mértékű strukturális kiigazítás 2006-ban a GDP 4,8 %-át kitevő, illetve 2007-ben és 2008-ban a GDP éppen 4 és 3 %-a alatti általános költségvetési hiányt eredményezne.A kiigazítást a kormányzati kiadások csökkentését és ellenőrzését, valamint az adóbeszedés javítását illető szükséges intézkedések határozott végrehajtásán keresztül kell megvalósítani, megragadva a költségvetési hiány gyors csökkentésének valamennyi lehetőségét, különösen a várthoz képest esetlegesen alacsonyabban alakuló növekedés költségvetésre gyakorolt hatásainak kezelését szolgáló tartalékok minél hamarabb történő kialakításán keresztül, amelyek az állami pénzügyek minőségét és fenntarthatóságát javítják. Ezen kívül, a költségvetési kiigazítást átfogó reformstratégia keretében kell végrehajtani, beleértve a közigazgatás és a magánszektor társadalombiztosítási rendszerének reformját, melyek a portugál gazdaságot évek óta sújtó, mélyen gyökerező, a Bizottság által június 22-én jóváhagyott 104. cikk (3) bekezdés szerinti jelentésben is feltüntetett strukturális problémák kezelését célozzák. A 2005 végén elfogadásra kerülő stabilitási program aktualizálása a programidőszak első felére összpontosító kiigazítási pályát tartalmaz, biztosítva, hogy a túlzott hiány kiigazítását illetően meghatározott célokat elérjék.Az államadósság magas szintje, illetve annak 2001 óta növekvő trendje aggodalomra adnak okot. A potenciális kibocsátás alacsony mértékű növekedése tekintetében a bruttó adóssághányad határozottan csökkenő pályára állítása és a referenciaszinthez való kielégítő ütemben történő közelítés úgy biztosítható, ha minél előbb helyreállítják a megfelelő szintű elsődleges többletet. Ezen túlmenően, kiemelkedő jelentőséggel bír a nettó hitelfelvételtől különböző, az adósságszintek változtatásában szerepet játszó tényezők kezelése, különösen az adósságot növelő pénzügyi tranzakciók elkerülése.Végezetül, bár a kormányzati adatok legutóbbi kiigazításai kismértékűek voltak, és nem gyakoroltak hatást az általános adatokra, e kiigazítások jellege, valamint az intézményi felelősségek jelenlegi elosztása rámutatnak arra, hogy a kormányzati elszámolások adatainak feldolgozása további javításokra szorul.JavaslatA TANÁCS AJÁNLÁSA PORTUGÁLIA SZÁMÁRAa túlzott költségvetési hiány megszüntetéséreAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 104. cikkének (7) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],mivel:(1) A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt;(2) A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként.(3) Az Európai Tanácsnak készített, 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” címet viselő Ecofin jelentés, melyet a Tanács 2005. március 22-én hagyott jóvá, megerősíti, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum a Gazdasági és Monetáris Unió makrogazdasági keretrendszerének alapvető fontosságú része, és javaslatokat tartalmaz alkalmazásának erősítésére és pontosítására.(4) A Tanács (2005. Xxxx xx-án/én), a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően, úgy határozott, hogy túlzott hiány áll fenn Portugáliában;(5) Miután megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn, a Tanácsnak - a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének megfelelően - egyidejűleg ajánlást kell tennie az érintett tagállamnak, annak érdekében, hogy ezt a helyzetet adott időtartamon belül szüntesse meg. A tanácsi ajánlásnak legfeljebb négyhónapos határidőt kell megállapítania arra, hogy Portugália eredményes lépéseket tegyen a túlzott hiány kiigazítása érdekében, valamint meg kell határoznia a túlzott hiány kiigazításának határidejét, amit az annak megállapítása után következő évben kell elvégezni, kivéve, ha különleges körülmények állnak fenn; 2005. március 20-i jelentésében a Tanács támogatta a különleges körülmények fennállásának meghatározásakor más érdemleges tényezők kiegyensúlyozott átfogó értékelésének tekintetbe vételét.(6) A különleges körülmények fennállásának megállapítása a következő elemek figyelembe vételével történik.(7) Portugáliában a túlzott hiány gyors kiigazítása alapvető fontossággal bír, tekintettel a strukturális hiány magas szintjére (a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) valamint a magas GDP-arányos adóssághányadra, valamint figyelembe véve, hogy a folyamatosan fennálló költségvetési egyensúlytalanság bizalmatlansághoz vezet és befolyásolja a kibocsátás növekedését. Portugália költségvetési helyzete az elmúlt években folyamatosan és jelentős mértékben romlott. Különösen, a strukturális elsődleges egyensúly 2001 óta eltávolodott a kilencvenes évek második felének egyensúlyhoz közeli, vagy többletet tartalmazó helyzetétől a GDP 1,5 %-át kitevő átlagos hiányra. Ez a trend az országot számottevő kockázatnak teszi ki, amelyek szükségessé teszik az államháztartás hosszú távra szóló javítását. Ugyanakkor, a kiigazítási pálya meghatározásakor figyelemmel kell lenni a jelenlegi gazdasági helyzetre, valamint a megkövetelt költségvetési kiigazítás mértékére is. Annak ellenére, hogy Portugália esetében a költségvetési konszolidáció alapvető fontosságú a középtávú növekedésben, különösen akkor, ha a kiigazítási intézkedések megfelelő összetételűek és bizalmat erősítő jellegűek, a túl rövid idő alatt véghez vitt túl nagy konszolidációs erőfeszítések, különösen a jelenlegi gyenge konjunktúra tekintetében, költségesnek bizonyulhatnak.(8) A gazdaság növekedési rátája 2000 óta jelentősen csökkent, egészen 2003-ig, amikor egyértelműen negatívvá vált. A csökkenést a potenciális kibocsátás növekedésében jelentkező visszaesés kísérte, amely az egymást erősítő strukturális gyengeségekre vezethető vissza. A gazdaság 2004-ben visszatért a visszafogott növekedéshez, amely várhatóan a következő években fokozatos, de visszafogottan felfelé ívelő trendet követ. Amint az a Portugália 2005. évi aktualizált stabilizációs programjából kiderül, a 2004-ben bejelentett, a GDP 2,9 %-át kitevő hiányt követően, a 2005-re 6,2 %-os GDP-arányos hiányt terveznek, amely már a 2005 közepén elfogadott, a GDP 0,6 %-át kitevő kiigazítási csomaggal támogatott érték. Feltételezve, hogy 2005-ben nem kerül sor kiegészítő intézkedésekre, 2006. évi 1,4 %-os GDP növekedés mellett, a hiány 2006-ban a GDP 3 %-a alá történő csökkenése a 2005. évhez képest a GDP majdnem 3 %-át kitevő strukturális ételelemben vett kiigazítást tenne szükségessé.(9) Összegezve, a jelenlegi gyenge portugáliai konjunktúra, valamint a hiánynak 2006-ra a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá történő csökkenéséhez szükséges kiigazítások mértéke tekintetében úgy tűnik, hogy különleges körülmények állnak fenn, amelyek indokolják a kiigazításra megszabott határidő 2006-on túli meghosszabbítását. E tekintetben megállapítandó, hogy a portugál hatóságok kitartanak a fenntartható, ám fokozatos kiigazítás stratégiája mellett, és már nem támaszkodnak átfogó jellegű egyszeri intézkedésekre. Ezen kívül, a jelenlegi esetben a túlzott költségvetési hiány megállapításának és fellépésének éve egybeesik, mivel a megállapítást tervezett és nem valós, csak a következő évben ismertté váló adatok alapján végzik. Figyelembe kell venni a túlzott költségvetési hiány korai megállapítását és az azt követő gyorsított eljárást. Ennek ismeretében helyénvaló a túlzott hiánynak középtávú keretben történő kiigazítása. A túlzott hiány korrekciójának kiigazítási pályájáról szóló ezen ajánlás a Portugália által 2005. júniusában megküldött aktualizált stabilitási programra, valamint az erről szóló tanácsi véleményre épül.(10) Általánosan megállapítható, hogy a Tanács véleménye szerint a költségvetés konszolidálására tett intézkedéseknek tartós javulást kell biztosítaniuk az államháztartási mérlegben, miközben az államháztartás minőségének és hosszú távú fenntarthatóságának fokozására, és a gazdaság növekedési képességének erősítésére irányulnak. Portugália esetében a túlzott hiány kiigazítását a portugál gazdaságot évek óta sújtó, mélyen gyökerező strukturális problémák kezelését célzó átfogó reformstratégia keretében kell végrehajtani, beleértve a közigazgatás és a magánszektor társadalombiztosítási rendszerének reformját, melyek a portugál gazdaságot évek óta sújtó, mélyen gyökerező strukturális problémák kezelését célozzák.(11) Egy hiteles kiigazítási pálya érdekében szükséges, hogy a portugál kormány: (i) korlátozza a 2005. évi pénzügyi pozíció eltérését a Portugália 2005. évi stabilitási programjának aktualizálásában bejelentett kiigazító intézkedések szigorú végrehajtásán keresztül. 2005-ben 0,8 %-os GDP-növekedést feltételezve mindez a GDP legfeljebb 6,2 %-át kitevő nominális hiányhoz vezetne 2005-ben; és (ii) tegye meg a szükséges intézkedéseket, melyek biztosítják a strukturális hiány fenntartható és érzékelhető kiigazítását, amelynek jelentős állomására 2006-ban kerül sor a hiánynak a GDP 1 ½ %-át kitevő csökkentésén keresztül, melyet évente legalább a GDP ¾ %-át kitevő csökkenés követ, mindaddig, amíg a túlzott hiányt kiigazították. Amennyiben a Portugália stabilitási programjának 2005 júniusi aktualizálásában foglaltak megvalósulnak, 2006-ban 1,4 %-ra, 2007-ben 2,2 %-ra és 2008-ban 2,6 %-ra javuló GDP növekedés mellett, a fent említett mértékű strukturális kiigazítás 2006-ban a GDP 4,8 %-át kitevő, illetve 2007-ben és 2008-ban a GDP éppen 4 és 3 %-a alatti általános költségvetési hiányt eredményezne.(12) A kiigazítást a kormányzati kiadások csökkentését és ellenőrzését, valamint az adóbeszedés javítását illető szükséges intézkedések határozott végrehajtásán keresztül kell megvalósítani, megragadva a költségvetési hiány gyors csökkentésének valamennyi lehetőségét, különösen a várthoz képest alacsonyabban alakuló, lehetséges növekedés költségvetésre gyakorolt hatásainak kezelését szolgáló tartalékok minél hamarabb történő kialakításán keresztül, amelyek az államháztartás minőségét és fenntarthatóságát javítják. A 2005 végén elfogadásra kerülő stabilitási program aktualizálása a programidőszak első felére összpontosító kiigazítási pályát tartalmaz, biztosítva, hogy a túlzott hiány kiigazítását illetően meghatározott célokat elérjék.(13) A hiány és adósságadatok legutóbbi kiigazításai kismértékűek voltak és nem gyakoroltak jelentős hatást az általános adatokra. Ugyanakkor a kiigazítások jellege, valamint az intézményi felelősségek jelenlegi elosztása rámutatnak arra, hogy a kormányzati elszámolások adatainak feldolgozása további javításokra szorul.(14) A Bizottság és a Tanács, összhangban az 1467/97/EK tanácsi rendelet 10. cikkével, figyelemmel kísérik a Portugália által ezen ajánlásra adott válaszként foganatosított intézkedések végrehajtását.AJÁNLJA:-  A portugál hatóságok minél hamarabb vessenek véget a jelenlegi túlzott hiány fennállásának, összhangban az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével.-  A portugál hatóságok hiteles és fenntartható módon 2008-ra csökkentsék az államháztartási hiányt a GDP 3 %-a alá, középtávú keretbe foglalt intézkedéseken keresztül. Különösen e célból a portugál hatóságok:-  korlátozzák a 2005. évi pénzügyi pozíció eltérését a bejelentett kiigazító intézkedések szigorú végrehajtásán keresztül;-  és ii. tegyék meg a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják a strukturális hiány fenntartható és érzékelhető kiigazítását, amelynek jelentős állomására 2006-ban kerül sor a hiánynak a GDP 1 ½ %-át kitevő csökkentésén keresztül, amelyet a következő két év mindegyikében legalább a GDP ¾ %-át kitevő csökkenés követ.-  a következő évek alatt gyorsan hajtsák végre a kiadások visszaszorítását és csökkentését szolgáló reformokat. ragadják meg a költségvetési hiány gyors csökkentésének valamennyi lehetőségét, és álljanak készen a kiegészítő intézkedések elfogadására, melyek szükségesek a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához.-  A Bizottság a portugál kormány számára a 2006. évi hiánycél elérése érdekében meghozandó hatékony intézkedések határidejének [200x Xxxx xx]-át jelöli meg.-  A portugál hatóságok megteszik a bruttó adóssághányad határozottan csökkenő pályára állításához és a referenciaszinthez való kielégítő ütemben történő közelítéshez szükséges intézkedéseket, biztosítva, hogy az adósság alakulása tükrözze a hiány csökkentésében elért haladást, az adósságot növelő pénzügyi tranzakciók elkerülésén, valamint a nagyszabású állami, valamint a magánszektorral közös beruházási projektek lehetséges hatásainak gondos felmérésén keresztül.-  A portugál hatóságok továbbá javítják az általános kormányzati adatok összegyűjtését és feldolgozását.Ezen kívül a Tanács felkéri a portugál hatóságokat, gondoskodjanak arról, hogy a költségvetésnek a középtávon egyensúlyhoz közeli vagy többletet tartalmazó helyzet elérése irányába tett konszolidálása a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves csökkentése által fennmaradjon azután is, hogy a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.Ennek az ajánlásnak a címzettje a Portugál Köztársaság.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] Az adatok jelenleg az Eurostat és a portugál statisztikai hatóságok közötti megbeszélések tárgyát képezik.[2] HL L 209., 1997.8.2.[3] Lásd a 2005. március 22-23 közötti brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseit (7619/05) és az (Ecofin) Tanács Európai Tanácsnak készített 2005. március 20-i jelentését (7423/05).[4] HL C […]., […]., […] o.


title: A Tanács ajánlása ( 2009. február 10. ) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

text:
               11.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 40/36

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2009. február 10.)
   az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről
   (2009/113/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással (1) módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS–EGK-egyezményre (2),
   tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA) és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i 98/430/EK pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 66–74. cikkére,
   megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó 2007. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2007. pénzügyi évre vonatkozó jelentését a Bizottság válaszaival együtt (5),
   mivel:

               (1)

               A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

               (2)

               A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a nyolcadik EFA 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. KALOUSEK

      (1)  HL L 156., 1998.5.29., 3. o.

      (2)  HL L 229., 1991.8.17., 3. o.

      (3)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (4)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (5)  HL C 286., 2008.11.10., 273. o.


title: A Tanács ajánlása ( 2014. július 8. ) – Bulgária 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2014. évi konvergenciaprogramját

text:
               29.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 247/7

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2014. július 8.)
   Bulgária 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2014. évi konvergenciaprogramját
   2014/C 247/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el (4) Bulgária 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Bulgária 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

               (5)

               A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Szintén 2013. november 13-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (7)

               A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Bulgáriára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában továbbra is makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon követést és szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. Mindenekelőtt a munkaerőpiac elhúzódó kiigazítása indokolja a szakpolitikai fellépést, a külső pozíciók korrekciója és a vállalatok hitelállományának leépítése viszont jól halad előre.

               (8)

               Bulgária 2014. április 17-én benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját, valamint 2014. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (9)

               A 2014. évi konvergenciaprogramban felvázolt költségvetési stratégia célja a GDP -1 %-ának megfelelő strukturális hiányban meghatározott középtávú költségvetési cél megvalósítása 2016-ra. A középtávú költségvetési cél szigorúbb a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtnál. A közös finanszírozású projektekre tekintettel Bulgária 2013-ban a GDP 0,6 %-ának, 2014-ben pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékkel átmenetileg eltérhet a középtávú költségvetési céltól. A konvergenciaprogram szerint az (újraszámított) strukturális egyenleg 2014-ben a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben romlik a GDP -1,3 %-ára, majd 2015-ben a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben javul a GDP -1,0 %-ára, így biztosított a középtávú célhoz való visszatérés. A kormányzati kiadások növekedésének mértéke 2014–2015-ben nem haladja meg a viszonyítási alapul szolgáló megfelelő középtávú kiadási referenciaértéket, így a költségvetési tervek összhangban vannak a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásával. Az adósságráta jóval a GDP 60 %-a alatt marad, és a konvergenciaprogram szerint a programidőszak végére várhatóan csak csekély mértékben növekszik, a GDP 20,6 %-ára. A konvergenciaprogramban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2014–2015-ös időszak tekintetében optimista: 2014-re 2,1 %-os, 2015-re 2,6 %-os éves növekedéssel számol a 2014. évi tavaszi, a Bizottság szolgálatai által készített előrejelzésben szereplő 1,7 %-kal (2014) és 2,0 %-kal (2015) szemben. A Bizottság előrejelzése szerint Bulgária esetében a középtávú céltól való eltérés 2014-ben meghaladja a közösen finanszírozott projektekre való tekintettel lehetővé tett átmeneti eltérés mértékét, és a középtávú célhoz való előírt visszatérés 2015-ben nem valósul meg. A 2014. évi konvergenciaprogramnak és a bizottsági előrejelzésnek a Tanács által az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerint végzett értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy 2014–2015-ben fennáll a középtávú céltól való eltérés kockázata.

               (10)

               Bulgáriában továbbra is központi probléma az adózási fegyelem és az adóigazgatás minősége. A rendelkezésre álló becslések szerint Bulgáriában jelentős méretű a feketegazdaság, amit a be nem jelentett munkavégzésre vonatkozó adatok is megerősítenek. Az adóbeszedés igazgatási költségei és az adószabályoknak való megfelelés költségei viszonylag magasak. Bár számos intézkedésre került sor e problémák kezelése érdekében, Bulgáriának még mindig nincs az adózási fegyelemre vonatkozó olyan átfogó stratégiája, amely kiterjedne valamennyi adóhatóságra és magában foglalná az adóbeszedés legjelentősebb kockázatainak előzetes elemzését, valamint a hatályos intézkedések értékelését, ideértve az egyszerűsítésre és az ellenőrzések hatékonyságának javítására irányuló intézkedéseket is.

               (11)

               A nyugdíjreform terén tett korábbi kötelezettségvállalásai tekintetében Bulgária 2013-ban egy lépést visszalépett. A korai nyugdíjbavonulási formák alkalmazását nem fogta vissza a terveknek megfelelő mértékben. A kötelező nyugdíjkorhatár tervezett éves emelését elhalasztották. Nem történt előrelépés a nők és a férfiak kötelező nyugdíjkorhatárának összehangolása tekintetében, és nem tettek lépéseket a jogosultsági kritériumok szigorítása, valamint a rokkantnyugdíjas ellátásokkal kapcsolatos visszaélések ellenőrzésének szigorítása terén. A bolgár lakosság elöregedése az egyik leggyorsabb az Unióban, ami kedvezőtlen hatást gyakorol a munkaerőpiacra, a gazdaság potenciális növekedésére és a nyugdíjrendszer finanszírozására. Bulgáriának ezért folytatnia kell a nyugdíjrendszer reformját. Az ország komoly kihívások előtt áll a kórházi ágazat ésszerűsítése és irányítása terén is, ideértve a kórház-finanszírozás átláthatóságának hiányát és a járóbeteg-ellátás nem megfelelő fejlettségét. Emellett a betegek által közvetlenül fizetendő, jogszabályilag megállapított díjak és a hálapénz magas aránya miatt a népesség egyes szegmensei ténylegesen ki vannak zárva az egészségügyi szolgáltatásokból. Az egészségi állapotra vonatkozó mutatók más tagállamokkal összehasonlítva rosszak, ami arra utal, hogy a jövőben strukturálisan magasabb egészségügyi közkiadásokkal kell számolni.

               (12)

               A munkaerőpiac elmúlt évekbeli gyenge teljesítménye korlátozta a gazdaság kiigazítási kapacitását és veszélyeztette növekedési potenciálját. A munkanélküliségi ráta 2013-ban stagnált, de az ifjúsági munkanélküliség és a tartós munkanélküliség aránya tovább emelkedett. Bulgáriában az egyik legmagasabb a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya, ami a humántőke komoly kihasználatlanságát és fejletlenségét jelzi. A foglalkoztatási szolgálat kapacitásának megerősítése terén csak rendkívül csekély előrelépés történt. Szükség van az aktív munkaerő-piaci intézkedések hatékonyságának és hatókörének növelésére is. Bulgária nem tett a nyilvántartásba nem vett, többek között roma fiatalokra irányuló hatékony intézkedéseket, ami nincs összhangban az ifjúsági garancia célkitűzéseivel. A munkanélküliek jelentős hányadára nem terjed ki a szokásos szociális biztonsági háló, így (álláskeresési járadék és szociális segély híján) ők a családi szolidaritás igénybevételére és be nem jelentett munkára kényszerülnek. Uniós összehasonlításban Bulgáriában az egyik legsúlyosabb a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázata. A társadalombiztosítási járulékfizetés alsó küszöbértékeinek meghatározása megakadályozhatja, hogy az alacsony képzettségű munkavállalók teljes mértékben részt vegyenek a legális gazdaságban. Készültek elemzések a lehetséges hatás mérésére, ezeket értékelni kell és megfelelő szakpolitikai intézkedések révén nyomon kell követni. Bulgáriában nincs egyértelmű iránymutatás a minimálbér átlátható megállapítása tekintetében. A kötelező minimálbér 2011 óta megemelkedett, ami negatív hatást gyakorolhat a foglalkoztatásra, ezért nyomon kell követni.

               (13)

               Még nem fogadták el az iskolai oktatásról szóló törvényt, amely keretet biztosít az iskolarendszer szükséges átfogó reformjához, ideértve a tananyag korszerűsítését, valamint a tanárképzés fejlesztését. Szükség van a szakképzés minőségének fokozására és az általános oktatási struktúrába való jobb integrálására, hogy lehetővé váljon a képzési utak rugalmas megválasztása, a korai iskolaelhagyás visszaszorítása és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés javítása. A felsőoktatás terén folyamatos kihívást jelent a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelés javítása. A minőségtanúsítás alacsony színvonala hozzájárul a gyenge teljesítményhez. Jelenleg tárgyalják a felsőoktatásra vonatkozó új stratégiát, amelynek részét kell, hogy képezze az egyetemek irányításának átszervezése, amelyet az érdekelt felek, így az üzleti szféra és a diákok közvetlen bevonásával kell megvalósítani, továbbá az egyetemek konszolidációja és a felsőoktatás által kínált végzettségeknek a munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítását célzó teljesítményalapú megközelítés alkalmazása. Változatlanul probléma a hátrányos helyzetű, és különösen a roma gyerekek oktatáshoz való hozzáférése. A kétéves kötelező iskola előtti nevelés bevezetése a jó irányba mutató alapvető intézkedés, amelyet – a korai iskolaelhagyást megakadályozó intézkedésekkel együtt – szigorúan végre kell hajtani. Fokozni kell a tanárok képzésének javítására irányuló meglévő kezdeményezéseket és csökkenteni kell az iskolákban előforduló tényleges szegregációt. Bevezetésre kerültek a családi pótlék folyósítását az oktatásban való részvételhez kötő szabályok, de elképzelhető, hogy az intézkedések eddig még nem hozták meg a kívánt eredményeket.

               (14)

               A közigazgatás korszerűsítését célzó szélesebb erőfeszítéseknek a széttöredezett megközelítés és a mélyreható reformok iránti elégtelen elkötelezettség miatt korlátozott hatásuk volt. A közigazgatás és a szabályozási hatóságok szakmai színvonalának és függetlenségének fokozása érdekében Bulgáriának összehangolt stratégiára van szüksége a közigazgatási reform terén, beleértve az érdemeken alapuló kinevezések rendszerét és a köztisztviselők előmenetelét, valamint a korrupciós kockázatok kezelésének hatékony struktúráját. Az általános üzleti környezet javításához további intézkedésekre van szükség. A kihívások közé tartozik a vállalkozások engedélyezése és nyilvántartásba vétele; a fizetésképtelenségi eljárások átlagosan több mint három évig tartanak és a megtérülési arány alacsony. 2013-ban a késedelmes fizetésekre vonatkozó új szabályokat fogadtak el, amelyeket végre kell hajtani. Az elektronikus kormányzat fejlesztése elakadt és elégtelen a rendszerek interoperabilitásának biztosítását és az egyablakos ügyintézés létrehozását célzó koordináció, ami hátráltatja az átláthatóság fokozására és az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló erőfeszítéseket. Egyszerű és kodifikált jogi keret hiányában a közbeszerzés terén összetett jogi és szabályozási környezet alakult ki, ami bizonytalanságot okoz a résztvevők számára. Emellett továbbra is komoly probléma az igazságszolgáltatás függetlensége, ami befolyásolja a bolgár üzleti környezetet. Bulgária hozott néhány intézkedést a korrupció kezelése érdekében, de az előrelépés összességében korlátozott és instabil, ami következetesebb ellenőrzést igényel és az összeférhetetlenség visszatartó erejű szankcionálását teszi szükségessé. Biztosítani kell továbbá a korrupcióellenes intézmények közötti jobb koordinációt és a politikai befolyástól való mentességüket.

               (15)

               Változatlanul korlátozott a verseny a villamosenergia- és a földgázágazatban. Ami az energiapiacok működését illeti, különösen javításra szoruló terület a villamosenergia- és gáztőzsde, valamint az átlátható nagykereskedelmi piac hiánya. A villamos energia szabad piacát egyetlen szállító határozza meg és a piac korlátozott méretéből adódóan a verseny nem tudja betölteni a költséghatékonyságot biztosító szerepét. A nemzeti szabályozó hatóság függetlensége és hatékonysága továbbra is korlátozott. A csekély számú szállítótól származó importtól való függés és az infrastruktúra-fejlesztés hiánya magában hordozza a hirtelen fellépő ellátási problémák veszélyét. A 2014–2020 közötti új programozási időszak keretében az energiahatékonyság javítását szolgáló átfogó intézkedéscsomagot javasolnak uniós finanszírozásra.

               (16)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi a Bizottság által az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (17)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Bulgária konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (18)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Bulgária nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 3–5. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy Bulgária 2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Tekintettel a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának előírásaihoz képest mutatkozó eltérésre, erősítse meg a 2014. évi költségvetési intézkedéseket. 2015-ben kövessen szilárd költségvetési stratégiát a középtávú költségvetési cél elérésének és a későbbi időszakban történő fenntartásának biztosítása érdekében. Biztosítsa az új költségvetési tanács számára a megbízatásának teljesítéséhez szükséges kapacitást. Hajtson végre átfogó adóstratégiát az adóbevételek növelése, a feketegazdaság visszaszorítása és a megfelelési költségek csökkentése céljából.

               2.

               Fogadjon el a nyugdíjrendszerre irányuló hosszú távú stratégiát, folytassa a kötelező nyugdíjkorhatár tervezett éves emelését és állapítson meg a kötelező nyugdíjkorhatárt hosszú távon a várható élettartamhoz igazító mechanizmust, miközben leépíti a korai nyugdíjba vonulás lehetőségeit, továbbá a férfiakra és a nőkre egyformán érvényes kötelező nyugdíjkorhatárt vezet be. Szigorítsa a rokkantsági nyugellátásokra való jogosultsági kritériumokat és eljárásokat, például a kérelmezők megváltozott munkaképességének jobb figyelembevételével. Gondoskodjon a költséghatékony egészségügyi ellátásról, többek között az egészségügyi szolgáltatások árképzésének javítása, a kórházak eredménytől függő finanszírozása, a kórházhálózat optimalizálásának felgyorsítása és a járóbeteg-ellátás fejlesztése révén.

               3.

               Javítsa a foglalkoztatási szolgálat hatékonyságát a teljesítmény-ellenőrzési rendszer fejlesztése, valamint a legkiszolgáltatottabbak, így az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók, a tartósan munkanélküliek és a romák célzottabb kezelése révén. Növelje az aktív munkaerő-piaci intézkedések hatókörét és eredményességét az álláskeresők profiljának a kereslethez való igazítása, valamint a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, munkanélküliként nem nyilvántartott fiatalok elérése érdekében. Javítsa az álláskeresési járadékok és a szociális juttatások tényleges hatókörét és az aktivizálási intézkedésekkel való összekapcsolásukat. Folytassa a társadalombiztosítási járulékfizetés alsó küszöbértékeinek átfogó felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a túl magas költségek miatt a rendszer ne szorítsa ki az alacsony képzettségű munkavállalókat a munkaerőpiacról. A szociális partnerekkel együttműködve dolgozzon ki átlátható iránymutatást a kötelező minimálbérnek a foglalkoztatásra és a versenyképességre gyakorolt hatás figyelembevételével történő kiigazításához. A szegénység enyhítése érdekében javítsa tovább a szociális transzferekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést és ezek hatékonyságát, különösen a gyerekek és az idősebb emberek tekintetében.

               4.

               Fogadja el az iskolai oktatásról szóló törvényt és folytassa a szakképzés és a felsőoktatás reformját a különböző szinteken megszerzett készségek színvonalának és hasznosíthatóságának növelése céljából, miközben előmozdítja az oktatási intézmények és az üzleti szféra közötti partnerséget a felsőoktatás által kínált végzettségeknek a munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítása érdekében. Erősítse a szakképzés és a képzési intézmények minőségét és javítsa az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést. Fokozza az erőfeszítéseket a hátrányos helyzetű, különösen a roma gyerekek inkluzív minőségi bölcsődei-óvodai oktatáshoz való hozzáférésének javítása céljából, és szigorúan hajtsa végre a családi pótlék folyósítását az oktatásban való részvételhez kötő szabályokat.

               5.

               A bürokrácia csökkentésén, az elektronikus kormányzat előmozdításán, a fizetésképtelenségi eljárások egyszerűsítésén és a késedelmes fizetésekre vonatkozó szabályozás végrehajtásán keresztül folytassa az üzleti környezet javítását, mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások tekintetében. Az igazgatási kapacitás fokozása és a közbeszerzési hatóság által végzett előzetes ellenőrzések megerősítése révén javítsa a közbeszerzési rendszert és tegyen konkrét lépéseket az e-közbeszerzés megvalósítása felé. Fokozza a bíróságok színvonalát és függetlenségét és erősítse a korrupció elleni küzdelmet.

               6.

               Folytassa az energiaágazat reformját a verseny, a piaci hatékonyság és az átláthatóság, valamint az energiahatékonyság fokozása érdekében, mindenekelőtt a piaci akadályok felszámolása, a szabályozott szegmens súlyának csökkentése, a villamos energia és a földgáz átlátható nagykereskedelmi piacának megteremtésére irányuló intézkedések megerősítése, a kvóták kivezetése és az energiaágazati szabályozó hatóság függetlenségének és igazgatási kapacitásának erősítése révén. Gyorsítsa fel a szomszédos tagállamokkal folytatott közös rendszerösszekötő – különösen a gázhálózatok összekötését célzó – projekteket, és erősítse a kapacitást az ellátási zavarok kezelése érdekében.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) alapján 2014-re is érvényben marad.

      (4)  HL C 217., 2013.7.30., 10. o.

      (5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása ( 2014. április 17. ) az Európai Unió Tanácsa számára a Central Bank of Malta külső könyvvizsgálóiról (EKB/2014/20)

text:
               25.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 122/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2014. április 17.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Central Bank of Malta külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2014/20)
   (2014/C 122/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt, és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Central Bank of Malta jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2013. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2014. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Central Bank of Malta a PricewaterhouseCoopers-t választotta külső könyvvizsgálójaként a 2014–2018. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy 2014–2018. pénzügyi évekre a Central Bank of Malta külső könyvvizsgálóiként a PricewaterhouseCoopers-t jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. április 17-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: A Tanács ajánlása ( 2013. július 9. ) Szlovénia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovénia 2012–2016-os időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

text:
               30.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/75

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2013. július 9.)
   Szlovénia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovénia 2012–2016-os időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
   2013/C 217/19
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2012. július 10-én ajánlást (4) fogadott el Szlovénia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programját.

               (5)

               A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK tanácsi rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2013. február 7-én elfogadta a 2013. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2013. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               A Bizottság 2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Szlovéniára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában súlyos makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható. Az egyensúlyhiány gyors kiépülésének megállításához és megszüntetésének kezeléséhez sürgős politikai intézkedésre van szükség. A magánszektor és az államháztartás adósságállományának szintje mindeddig az eredménytábla riasztási küszöbértékei alatt maradt, és a nettó külső adósságállomány is viszonylag korlátozott. A problémát azonban nem az adósság szintje, hanem a struktúrája jelenti, mivel jelentős mértékben a vállalati szektorban koncentrálódik. Az egyre gyorsuló negatív gazdasági tendenciák kontextusában ez aláássa a pénzügyi szektor stabilitását és bonyolítja a hitelállomány-leépítési folyamatot, többek között az államadósság szintjével való kölcsönös kapcsolat révén. E kockázatokhoz társul a munkaerő- és tőkepiacok korlátozott alkalmazkodóképessége és egy olyan gazdasági szerkezet, amelyben az állami tulajdon dominál. A politikai bizonytalanság időszakai és a reformok előtt álló jogi akadályok megakadályozták Szlovéniát abban, hogy megfelelő módon tudja kezelni az egyensúlyhiányokat és fokozni tudja alkalmazkodóképességét, így sérülékenysége nőtt a súlyos állami finanszírozási problémákkal jellemzett időszakban.

               (9)

               Szlovénia 2013. május 9-én benyújtotta a 2012–2016-os időszakra vonatkozó 2013. évi nemzeti reformprogramját és a stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (10)

               2013. május 23-án a szlovén hatóságok levelet küldtek a Bizottságnak, amelyben összefoglalják, módosítják és tisztázzák a nemzeti reformprogramban található fő kötelezettségvállalásokat.

               (11)

               A stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a jelentős, bár a programidőszak végére ütemezett – a hiányt a GDP 2009. évi 6,2 %-áról 2012-ben 4,0 %-ára csökkentő – konszolidációs erőfeszítések ellenére Szlovénia várhatóan nem fogja megszüntetni a túlzott hiányt 2013-ra, a 2009. végi tanácsi ajánlásban meghatározott határidőre. Ez különösen az említett időpontban vártnál rosszabb gazdasági környezettel magyarázható. A stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2013 vonatkozásában nagyjából megalapozott, míg 2014 tekintetében optimista. Mindenekelőtt a hatóságok azzal számolnak, hogy miután a GDP 2012-ben 2,3 %-kal, 2013-ban pedig 1,9 %-kal visszaesik, 2014-ben 0,2 %-kal növekedni fog, feltételezve, hogy költségvetési intézkedésekre kerül sor, amelyek következtében az államháztartási hiány (kizárva a banki feltőkésítést) a GDP 2013. évi 4,2 %-áról 2014-ben a GDP 2,6 %-ára csökken. A Bizottság – változatlan politika feltételezésén alapuló és csak a 2013. április közepéig elfogadott intézkedéseket figyelembe vevő – előrejelzése szerint azonban a GDP 2014-ben 0,1 %-kal visszaesik, a hiány pedig a GDP 4,9 %-a lesz. A stabilitási programban vázolt költségvetési stratégia fő célkitűzése a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetése egy évvel a Tanács által 2009 végén megállapított határidőt követően, kiegyensúlyozott strukturális egyenleg elérése 2017-re és az adósság arányának stabilizálása a GDP 55 %-a alatt. A stabilitási program megerősíti a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetésben meghatározott középtávú költségvetési célt. A középtávú költségvetési cél nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel, mert nem veszi megfelelően figyelembe az idősödéshez kapcsolódó rejtett kötelezettségeket. Az államháztartási hiányra vonatkozóan tervezett, stabilitási program szerinti célok összhangban vannak a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetésével.
               Tekintettel azonban az említett évre vonatkozó optimista növekedési előrejelzésre, a bevételi előrejelzésekkel és a nem kellő mértékben részletezett kiadási intézkedésekkel összefüggő jelentős kockázatokra a Tanács úgy ítéli meg, hogy nem valószínű a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetése. E körülmények között további strukturális konszolidációs intézkedéseket kell meghatározni, elfogadni és végrehajtani annak biztosításához, hogy az ország a Tanács 2013. június 21-i ajánlásának megfelelően legkésőbb 2015-ig hiteles és tartós módon megszüntesse a túlzott hiányt. A GDP-arányos államadósság több mint megduplázódott a 2008. évi 22,0 %-ról 2012-ben 54,1 %-ra, és a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése alapján várhatóan 2014-ig tovább növekszik 66,5 %-ra. A hatóságok szerint a GDP-arányos államadósság 2014-ben és 2015-ben 63,2 %-kal eléri a csúcsot, majd 2016-ban 62,8 %-ra esik vissza. A GDP-arányos államadóssággal összefüggő kockázatok miatt azonban az arány magasabb is lehet, többek között a jelentős függő kötelezettségek és a banki eszközkezelő társaságba transzferált eszközökből eredő valószínű SFA-tételek következtében, amelyeket a program előrejelzései nem tartalmaznak.

               (12)

               2013 májusában a hatóságok fontos intézkedéseket tettek az államháztartás konszolidációja érdekében. Megállapodást értek el a szociális partnerekkel a közszféra bruttó alapbéreinek további 1,25 %-os csökkentéséről az államháztartás egyensúlyáról szóló 2012. májusi törvényben meghatározott 3 %-os csökkentésen felül. Emellett a parlament jóváhagyta a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Azonban a költségvetési paktum előírásainak teljes átültetése különálló alkotmányos végrehajtási törvény révén történik majd, amelyet a tervek szerint 2013 novemberében terjesztenek a parlament elé jóváhagyásra. Végül, a parlament csaknem egyhangúlag szigorította a népszavazás kiírására és eredményességére vonatkozó alkotmányos szabályokat, ami várhatóan megkönnyíti a költségvetési konszolidációs intézkedések bevezetését. Tekintettel a gyorsan növekvő adósságra, még fontosabb a 2013. évi költségvetési stratégia megerősítése és határozott végrehajtása, valamint a lényeges konszolidációs erőfeszítések eltökélt folytatása a következő években. Bár egyes adók az uniós átlag alatt vannak, nem lehet kizárólag az adónövelésre támaszkodni és határozatlan ideig figyelmen kívül hagyni a kiadások dinamikájának kezelését. Indokoltnak tűnik ezért a bevételnövelő intézkedéseket további, a strukturális kiadások visszafogására irányuló költségvetési kiigazítással kiegészíteni. A középtávú költségvetési keret és a kiadási szabály továbbra sem összpontosít elegendő mértékben a középtávú célkitűzés elérésére és a hosszú távú fenntarthatóság biztosítására. Emellett úgy tűnik, hogy egyes államháztartási szervezetek, különösen a közvetett költségvetési források felhasználói esetében nem érvényesülnek teljes mértékben a kiadási korlátok. Végül, nemzetközi és hazai becslések egyaránt arra utalnak, hogy a szlovén feketegazdaság mérete az uniós átlag felett van, ami jelzi, hogy az adózási fegyelem javítására van szükség, ahogy azt a stabilitási program tervezett intézkedései is elismerik.

               (13)

               2012 decemberében elfogadásra került a nyugdíjreform, amely 2013 januárjában lépett hatályba. A reform kezeli a 2012. évi ajánlásokban azonosított kihívásokat, de nem kellő mértékben, mivel várhatóan az államháztartásra csak középtávon (2020-ig) gyakorol hatást. Bár az említett nyugdíjreform fontos lépés, nem tartalmaz konkrét intézkedéseket az elöregedéssel összefüggő költségek 2020-on túli visszafogására. További reform-erőfeszítésekre van szükség a nyugdíjkiadások hosszú távú fenntarthatóságának javításához, többek között a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedéséhez való hozzákapcsolása és az előrehozott nyugdíjazás további visszaszorítása révén. A tartós ápolás terén a szolgáltatások iránti kereslet meghaladja a kínálatot, miközben a kiadások szintje viszonylag alacsony. Az előrejelzések szerint a tartós ápolás iránti kereslet és a kapcsolódó kiadások az elöregedési trend ismeretében lényegesen növekedni fognak. A hatályos intézkedések további értékelése hozzájárul a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz ezen a téren.

               (14)

               Bár a szlovén bankszektor viszonylag kisméretű (nem éri el az euroövezeti átlag felét), a legfontosabb bankoknál tartós nyomás nehezedik a – regionális összehasonlításban továbbra is csekély – tőketartalékra és komoly veszélyt jelent a gazdaságra nézve az, hogy a tőke tekintetében ezek a bankok az államtól függnek. Az ismétlődő feltőkésítési igény az állami tulajdonú belföldi bankoknál koncentrálódik. Bár a magánszektor teljes adósságának szintje az euroövezeti átlag és a makrogazdasági egyensúlyhiányhoz kapcsolódó eredménytábla riasztási küszöbértékei alatt van, a probléma strukturális jellegű. Az adósság nagy része a vállalati szektorban koncentrálódik és számos vállalkozás túlzottan eladósodott, ami a nemteljesítő hitelek állományának további növekedéséhez vezet. 2012 végén a vállalati hitelek 23,7 %-a 90 napos vagy azt meghaladó késedelemben volt. A beruházások megkönnyítése, a termelékenység és a versenyképesség fokozása érdekében szükség van a vállalati szektornak történő hitelnyújtás visszaállítására és a vállalati tőkeáttétel-csökkentésre. A stabilitási program további feltőkésítéseket irányoz elő. A hatóságok írásban megerősítették arra vonatkozó kötelezettségvállalásukat, hogy szükség esetén további tőkét biztosítanak. A hitelnyújtás szűkül, és a gyenge bankok, valamint az állam közötti kölcsönhatás erősödik. A vállalati hitelek kamata (az 1 millió EUR-t meghaladó hitelek esetén) Szlovéniában 2 százalékponttal magasabb, mint az euroövezet egészében és ez a felár 2012-ben tovább nőtt. Elfogadták a banki szerkezetátalakításra vonatkozó keretszabályozást, de annak hatékony végrehajtására még szükség van. A banki eszközkezelő társaság marad a bankok szanálásának központi intézményi platformja. A kormány által biztosított legújabb adatokkal kiegészített nemzeti reformprogram ismerteti a banki eszközkezelő társaság felé lebonyolítandó, a szlovén nemzeti bank által végrehajtott, alulról felfelé haladó stresszteszteken alapuló eszköztranszferre vonatkozó terveket.
               A hatóságok írásban megerősítették, hogy készen állnak az együttműködésre a Bizottsággal és az Európai Központi Bankkal annak biztosítása érdekében, hogy egyes bankok esetében független eszközminőségi felülvizsgálatokra kerüljön sor. A folyamatnak az egész rendszerre ki kell terjednie, hogy biztosítsa a bankszektor tartós stabilitását. Ez a módszer más országokban alapvető fontosságúnak bizonyult a bizalom, a hitelesség és a piaci hozzáférés visszaállítása szempontjából. Az átfogó pénzügyi ágazati stratégia fontos alapját jelentik az alapos külső értékelés nyomán szerzett információk.

               (15)

               A nemzeti reformprogram nem részletez a banki felügyelet erősítésére irányuló további lépéseket, amit a 2013. évi részletes vizsgálat szükségesnek ítélt meg. A bankokra vonatkozó felügyeleti intézkedések tekintetében a nemzeti reformprogramban új információ csak a szlovén nemzeti bank által végzendő stressztesztekhez kapcsolódik. Az intézkedések, például a megfelelő makroprudenciális szakpolitikák további vizsgálatát nem tartalmazza a program. A mikroprudenciális felügyelet független szakértő általi felülvizsgálata ugyancsak megkönnyítené a fenti ajánlások végrehajtását.

               (16)

               2013 márciusában munkaerő-piaci reformot fogadtak el a munkaerő-piaci szegmentáció csökkentése és a munkaerő-piaci rugalmasság erősítése érdekében. A reform az egyéni és csoportos elbocsátások esetén alkalmazott elbocsátási eljárás egyszerűsítése és az elbocsátási költségek csökkentése révén csökkenti a határozatlan idejű szerződések védelmét. A határozott idejű szerződésekre vonatkozó szabályokat a visszaélések felszámolása érdekében tovább szigorították, és korlátozták a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzést. Bár a reform jó irányt jelent, még nem látható, hogy kellően ambiciózus-e ahhoz, hogy lényeges hatást gyakoroljon a munkaerő-piaci szegmentációra és rugalmasságra, és Szlovénia vonzerejére a közvetlen külföldi befektetések szempontjából. Nem történtek megfelelő intézkedések a diákmunkára vonatkozó szabályok által létrejött duális munkaerőpiac kezelésére. A nemzeti reformprogram a jó irányba ható intézkedéseket javasol. 2012-ben a fiatalkori munkanélküliségi ráta Szlovéniában jelentősen, 4,9 százalékponttal nőtt, 20,6 %-ra, az általános munkanélküliségi ráta pedig 0,7 százalékponttal emelkedett, 9 %-ra. A növekvő munkanélküliség ellenére az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott aktív munkaerő-piaci intézkedésekben részt vevő munkanélküliek száma az előzetes nemzeti adatok szerint 2012-ben jelentősen csökkent. Nem történtek intézkedések a munkakörnyezetnek a hosszabb aktív életkorhoz való igazítása terén, és csak kezdetleges, személyre szabott, egész életen át tartó tanulást érintő intézkedéseket vagy aktív munkaerő-piaci intézkedéseket fogadtak el a felsőfokú végzettségű fiatalok, az idősebb munkavállalók és az alacsony végzettségűek foglalkoztatásának növelése érdekében. Szlovénia tett néhány intézkedést a készségek és a munkaerő-piaci igények összehangolásának javítása terén. Az állami foglalkoztatási szolgálat kísérleti projektet valósított meg, amelyben azt vizsgálta, hogyan lehet felmérni ezeket az igényeket, de az érdekeltekkel való együttműködés további fejlesztést igényel.
               Többet kell tenni a releváns szakképzési és -oktatási programok vonzerejének növelése érdekében. A kkv-k tekintetében is sor kerül további, pályaválasztási tanácsadást szolgáló intézkedésekre. Erősíteni kell a munkaadók szakképzésben és -oktatásban betöltött szerepét is. Az e téren végrehajtott fejlesztés növelné a termelékenységet és a versenyképességet.

               (17)

               A költség-versenyképesség javítására irányuló szakpolitikai intézkedések csak részlegesek voltak. A kormány 2012-ben a közszférában körülbelül 3 %-kal csökkentette a munkavállalónkénti bruttó nominálbért. 2013. május közepén megállapodás született a szociális partnerekkel a közszférabeli munkaerőköltségek további csökkentéséről. Az infláció alapján indexált minimálbér – az átlagbér arányában kifejezve – a legmagasabbak között van az EU-ban, és 2010-ben jelentős diszkrecionális béremelést hajtottak végre. Bár a munkavállalónkénti nominálbér növekedési rátája 2012-ben negatív volt (– 0,4 %), a fajlagos munkaerőköltségekre mérsékelt pozitív növekedés volt jellemző (0,7 %), mivel a termelékenység csökkenése erőteljesebb volt (– 1,1 %). A termelékenységnövekedést erősítő és a fajlagos munkaerőköltségek tartós csökkentését elősegítő intézkedések hozzájárulnának a versenyképesség visszaállításához.

               (18)

               A szlovén gazdaságban fontos szerepet játszik az állami tulajdon, amelynek számos jellemzője az 1990-es években lezajlott rendszerváltás óta változatlan maradt. A 90-es években elfogadott privatizációs és vállalati szerkezetátalakítási eszközök azt eredményezték, hogy az állam – különösen a pénzügyi szektorban – domináns maradt. 2011-ben az állami tulajdonú vállalatok a szlovén gazdaság teljes hozzáadott értékének egyhatodát, a vállalati szektor teljes veszteségének pedig mintegy a felét termelték, és az összes munkavállaló egynyolcadát foglalkoztatták. Emellett az állami ellenőrzésű alapok és vállalatok a megnövekedett adósságszintek, a feltőkésítési igények és a jelentős állami garanciák kölcsönhatása révén hatást gyakorolnak az államháztartásra. Az állami tulajdonú vállalatok mérete és gyengesége visszafogja a gazdaság fejlődését és növekedését, és hozzájárul a fennálló egyensúlyhiányhoz. Az állami dominancia és az állami eszközök gyakran rosszul működő kezelése akadályozza a belföldi és külföldi magánbefektetéseket, csökkenti a termelékenységet és a versenyképességet. A nem pénzügyi szektorbeli állami vállalatok és az állami tulajdonú pénzügyi intézmények közötti kereszttulajdonlás továbbterjedési kockázatot teremt, korlátozza a kiigazítást és torzítja a forráselosztást, különös tekintettel az új befektetésekre.

               (19)

               A nemzeti reformprogram vázolja az állami tulajdonlás és a vállalati tőkeáttétel-csökkentés területére vonatkozó szakpolitikai prioritásokat, de nem részletezi a tervezett intézkedéseket. A 2013. évi részletes vizsgálat körvonalazta az állami tulajdonnal összefüggő gazdasági eredményeket, a közvetlen és a függő fiskális költségek szempontjából, valamint a szokásos kereskedelmi műveletek torzulása tekintetében. A nemzeti reformprogram azonban a pénzügyi vállalatok állami tulajdonlásával összefüggésben csak az összehangolás hiányát említi hátrányként. Összességében a nemzeti reformprogram ugyan tartalmaz pozitív elemeket, de nem nyújt elegendő információt az állami tulajdonban maradó vállalatok stratégiai orientációja tekintetében, és nem tartalmaz részletes, határidőhöz kötött, pénzügyi teljesítményük és irányításuk javítására vonatkozó kötelezettségvállalásokat. A 2012. évi országspecifikus ajánlásoknak megfelelően történt néhány intézkedés a vállalatirányítás javítása és az állami tulajdonú vállalatok privatizációja terén. Elfogadták a Slovenia Sovereign Holding (SSH – a jövőbeli szlovén állami vagyonkezelő) létrehozásáról szóló jogszabályt, de annak hatékony végrehajtására van szükség. Az állami vállalatok vezető testületeibe és felügyelőbizottságaiba való kinevezések nyilvántartása, valamint az érdekeltségek közzétételére vonatkozó előírás hozzájárulhat az átláthatóság növeléséhez. A nemzeti reformprogram bejelentette, hogy 2013 utolsó negyedévére elkészül a privatizációs stratégia, ezt a 2013. május 23-i levél szerint előrehozták a harmadik negyedévre. Időközben a kormány egy listát terjesztett a parlament elé, amelyben 15 vállalatot privatizációra javasolt. A kisebbségi részesedések és a kkv-k mellett a lista jelentős vállalatokat is tartalmaz, például a második legnagyobb bankot, az NKBM-et.

               (20)

               Szlovéniában nagy a szabályozott szakmák száma és van mozgástere a belépési korlátok jelentős csökkentésének, ami a foglalkoztatás és a verseny szempontjából pozitív hatással járna. A szlovén hatóságok 2012-ben reformfolyamatot indítottak számos szabályozott szakma felülvizsgálatára a jelenlegi szabályozott szakmák jobb meghatározása, az adminisztratív költségek csökkentése és a szakma gyakorlásához való hozzáférés egyszerűsítése céljából. A jogszabályok első – a kézműipar, az idegenforgalom és az építőipar területét érintő – csomagjának elfogadását 2013 elejére tervezték. A kisipar kivételével azonban a reform elmaradt az ütemtervtől. Szlovénia megteremtette a jogi feltételeket egy független versenyhivatal létrehozása számára, de még biztosítania kell, hogy megfelelő személyzet folyamatosan rendelkezésre álljon. A jogszabályt módosítani kell, hogy a hivatal pénzügyi függetlenségének biztosítása érdekében külön költségvetési sort kapjon. Az elsőfokú bírósági eljárás a polgári és kereskedelmi peres ügyekben, valamint a csődeljárásokban indokolatlanul hosszú. Bár vannak pozitív jelek arra vonatkozóan, hogy rövidül a polgári és kereskedelmi ügyek időtartama, további erőfeszítésre van szükség e kérdések kezeléséhez, mivel akadályozzák az üzleti tevékenységet és csökkentik Szlovénia vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések szempontjából. Ebben az összefüggésben az egy lakosra jutó bírók számának a nemzeti reformprogramban vázolt, előirányzott csökkentését a hatékonyság jelentős fokozásával kell ellensúlyozni.

               (21)

               A nemzeti reformprogram megerősíti annak szükségességét, hogy a pénzügyi nehézségekkel küzdő nem pénzügyi vállalatokat át kell alakítani, de a vállalati szerkezetátalakítással összefüggő szakpolitikai kihívás és válasz további, a piaci alapú megoldásokra összpontosító kidolgozást igényel. További intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az ország vonzóvá váljon a magánbefektetések, többek között a közvetlen külföldi befektetések számára, és biztosítani kell a magánszektorral való tehermegosztást, az adófizetők forrásainak megőrzése érdekében. A szerkezetátalakításnak az átalakított vállalatok állami finanszírozás nélküli értékesítéséhez kell vezetnie.

               (22)

               Szlovéniában jelenleg zajlik a jogszabályok módosítása a fizetésképtelenségi eljárás hatékonyságának fokozása érdekében. A kormány 2013 áprilisában módosította a pénzügyi műveletekről, a fizetésképtelenségi eljárásról és a kötelező megszüntetésről szóló törvényt. A módosítások pontosítják a fizetésképtelenség fogalommeghatározását és ösztönzőket vezetnek be annak érdekében, hogy a vállalatvezetők időben jelentsék be a fizetésképtelenséget. A jelenlegi fizetésképtelenségi szabályok nem biztosítanak elegendő ösztönzőt és szankciót annak biztosításához, hogy a fizetésképtelenség bejelentésére korai szakaszban sor kerüljön. A kötelező elszámolási eljárások (bírósági eljárásban történő reorganizáció) bonyolultak és az adóst részesítik előnyben, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások esetén. Nincs kellő ösztönzés a bíróságon kívüli, korai rendezésre, ami hozzájárulhatna az életképes vállalkozások folytatásának biztosításához. Új jogszabályokat jelentettek be, amelyek lehetővé teszik a túlzottan eladósodott vállalatok pénzügyi átalakítását a folyamat elején, és az Igazságügyi Minisztérium olyan jogi változtatásokra vonatkozó javaslatok megtételét tervezte, amelyek 2013. május végéig megkönnyítik a bíróságon kívüli szerkezetátalakítást és az adósságátütemezést. Egy előre egyeztetett ütemterv alapján kidolgozott, megfelelő jogi szabályozás, amely összeegyeztethető ösztönzőket biztosít a hitelezők, a tulajdonosok és a vezetés számára, alapvető lenne a fizetésképtelen, de életképes vállalkozások pénzügyi átalakításának megkönnyítéséhez.

               (23)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–9. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (24)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (25)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Szlovénia nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanács 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi ajánlások tükrözik.

               (26)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is, amely alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (6). Szlovéniának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2013–2014-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               2013-ban és azt követően kellően meghatározott strukturális intézkedésekkel alátámasztva hajtsa végre és erősítse meg a költségvetési stratégiát, hogy biztosítsa a túlzott hiány fenntartható módon történő kiigazítását 2015-ig, valamint a túlzotthiány-eljárás keretében a tanácsi ajánlásban meghatározott strukturálisegyenleg-javítást. A túlzott hiány megszüntetését követően hajtson végre olyan strukturális kiigazítást, amely lehetővé teszi, hogy elérje a középtávú költségvetési célt, amelyet 2017-ig össze kell egyeztetni a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A költségvetési egyensúlyhiányok tartós kiigazítása ambiciózus strukturális reformok végrehajtását teszi szükségessé, amelyek javítják a gazdaság alkalmazkodóképességét és élénkítik a potenciális növekedést, valamint a foglalkoztatást. Biztosítson növekedést elősegítő kiadási politikát, fogadjon el intézkedéseket az adózási fegyelem javítása érdekében és hajtson végre intézkedéseket a kiadási oldalon, a közkiadásoknak az államháztartás valamennyi szintjén történő rendszeres felülvizsgálatával alátámasztva. A konszolidáció hitelességének javítása érdekében 2013 végéig fejezze be a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály elfogadását, tegye kötelezővé, átfogóvá és átláthatóvá a középtávú költségvetési keretet és erősítse meg a költségvetési politikát ellenőrző független testületek szerepét. Tegyen intézkedéseket az állam függő kötelezettségeinek fokozatos csökkentésére.

               2.

               Erősítse meg a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát 2020-on túl is a releváns paraméterek további kiigazításával, többek között a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedésével való összekapcsolása révén, megőrizve a nyugdíjak megfelelőségét. Fogja vissza a tartós ápolással összefüggő, az elöregedéshez kapcsolódó kiadásokat és javítsa a szolgáltatásokhoz való hozzáférést azáltal, hogy az intézményi ápolás helyett az otthoni ápolást helyezi előtérbe, erősítse meg az ellátások célzottságát és a betegség miatti korlátozottság/ráutaltság kialakulásának csökkentése érdekében erősítse meg a megelőzést.

               3.

               Biztosítsa, hogy a bérek alakulása, beleértve a minimálbért is, támogassa a versenyképességet és a munkahelyteremtést. Szorosan kövesse nyomon a legutóbbi munkaerő-piaci reform hatásait és szükség esetén állapítsa meg, hogy mely területeken van szükség további intézkedésre a munkahelyteremtés előmozdítása és a szegmentáció felszámolása érdekében, beleértve a diákmunka szabályozását is. Tegyen további intézkedéseket a felsőfokú végzettségű fiatalok, az idősebb munkavállalók és az alacsony végzettségűek foglalkoztatásának növelése érdekében, az erőforrásokat a személyre szabott aktív munkaerő-piaci politikára összpontosítva, és javítva azok hatékonyságát. Kezelje a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányát a releváns szakképzési és -oktatási programok vonzerejének növelésével és az érdekeltekkel való együttműködés további fejlesztésével a munkaerő-piaci igények értékelése terén.

               4.

               Európai partnerekkel való együttműködésben tegye meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy 2013 júniusában független külső tanácsadót bízzon meg a rendszerszintű banki eszközminőségi felülvizsgálat elvégzésével. 2013-ban fejezze be ezt a folyamatot, a már állami támogatási eljárás hatálya alá tartozó két bank esetében felgyorsítva azt, hogy mérlegük helyreállítása minél előbb megtörténhessen. Álljon készen további tőke biztosítására, amennyiben az eszköztranszfer vagy az eszközminőségi felülvizsgálat során további hiányosságok merülnek fel. Valamennyi intézkedést, ideértve a tőkeigények objektív értékelését, a banki eszközkezelő társasághoz irányuló eszköztranszfert, az eszközvédelmi programot, a szerkezetátalakítási intézkedések operatív megvalósítását az állami támogatásra vonatkozó szabályok teljes körű betartásával kell végrehajtani, amennyiben állami támogatás nyújtására sor került. Ezzel párhuzamosan 2014 márciusáig hajtson végre átfogó ágazati stratégiát, hogy biztosítsa az átalakított bankok magas színvonalú vállalatirányítását és lényegesen javítsa az ágazat irányítását, kockázatkezelését és nyereségességét, többek között konszolidáció révén, amennyiben szükséges. Haladjon előre az NKBM bejelentett privatizációjának előkészítésével és 2013 szeptemberéig dolgozzon ki ambiciózus ütemtervet a bankok közvetett és közvetlen állami részesedéseinek elidegenítésére.

               5.

               2013 végéig vizsgálja felül a banki szabályozási keretet és e felülvizsgálat alapján erősítse meg a felügyeleti kapacitást, az átláthatóságot és a statisztikai közzétételt.

               6.

               Gyorsítsa fel a szabályozott szolgáltatások reformját, többek között a belépési korlátok jelentős csökkentésével. A versenyhivatal függetlenségének és megfelelő, valamint autonóm finanszírozásának biztosítása révén javítsa az üzleti környezetet.

               7.

               A korábbi erőfeszítésekre építve csökkentse tovább a polgári és kereskedelmi peres ügyek elsőfokú bírósági eljárásának időtartamát és a lezáratlan ügyek, különösen a végrehajtási ügyek számát.

               8.

               A kormány tervezett – 2013 szeptemberéig lezárandó – stratégiájának részeként gazdasági kritériumok alapján sorolja be az alapvető és nem alapvető állami eszközöket, a nem alapvető eszközök elidegenítésének céljával. Megfelelő időben tegye teljes mértékben működőképessé a szlovén állami vagyonkezelőt és ruházza át valamennyi részesedés tulajdonjogát és kezelését a holdingra, esetleg kizárva azokat, amelyek szerepelnek azon vállalatok listáján, amelyeket azonnali teljes privatizációra jelöltek ki. Kezdettől fogva biztosítsa a szlovén vagyonkezelő szakmai irányítását, esetleg nemzetközi szakértők bevonásával és biztosítva az egyértelműen meghatározott, szokásos piaci feltételek szerinti kapcsolatot az érintett vállalatokkal. Az alapvető részesedések vonatkozásában dolgozzon ki ágazatspecifikus stratégiát a nyereségesség és a vállalatirányítás javítására. Vezesse be az állami vállalatok vezető testületeibe és felügyelőbizottságaiba való kinevezések kötelező és a nyilvánosság számára hozzáférhető nyilvántartását, az érdekeltségek közzétételére vonatkozó előírásokkal. Biztosítsa, hogy a szabályozási keret könnyítse meg a nem alapvető eszközök elidegenítését, valamint azt, hogy az adminisztratív korlátok a minimálisra csökkenjenek.

               9.

               Állapítsa meg a túlzottan eladósodott/alultőkésített, de életképes vállalatok tartós szerkezetátalakítása előtt álló valamennyi jogi és adminisztratív akadályt és kezdje meg azok – piaci alapú megoldások révén történő – felszámolását. Ezzel összefüggésben tegyen intézkedéseket a magánszférával való megfelelő tehermegosztás biztosításához, a magánbefektetések fokozásához, beleértve a külföldi közvetlen befektetéseket, és ahhoz, hogy a szerkezetátalakítás részeként a bajba jutott vállalatoknál hatékonyságnövelést lehessen megvalósítani. 2013 szeptemberéig fogadja el a bíróságon kívüli átalakításhoz szükséges jogi keretet, biztosítva, hogy az összhangban van a fizetésképtelenségre vonatkozó előírásokkal és mind a hitelezőket, mind a részvényeseket ösztönzi arra, hogy bíróságon kívüli átalakítási megállapodásra jussanak. Javítsa a vállalati fizetésképtelenségi eljárások és a bírósági eljárásban történő elszámolások végrehajtását, beleértve a csődeljárásokhoz kapcsolódó, folyamatban lévő bírósági ügyek gyors lezárását, az elidegenítési érték maximalizálása és a nemteljesítő hitelek időben történő és hatékony szanálásának megkönnyítése érdekében.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŠADŽIUS

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 22-i 2013/208/EU tanácsi határozat (HL L 118., 2013.4.30., 21. o.) alapján 2013-ra is érvényben marad.

      (4)  HL C 219., 2012.7.24., 77. o.

      (5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.

      (6)  Lásd e Hivatalos Lap 97. oldalát.