title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Görögország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Görögország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/46

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Görögország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Görögország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/08)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Görögországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  A Görögországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Görögország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A megállapított egyensúlyhiány különösen a magas államadóssághoz, a bankok mérlegében szereplő nemteljesítő hitelek magas szintjéhez és a külgazdasági szektorhoz, valamint a továbbra is alacsony potenciális növekedéshez és magas munkanélküliségi rátához kapcsolódik.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Görögországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes görögországi régiókat, mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmustól, és általánosabban a személyes kiskereskedelemtől függő ágazatokra támaszkodó régiókban. Ez Görögországon belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a főváros és különösen a szigeteken fekvő és hegyvidéki régiók közötti, a pénzügyi válság évei alatt egyre markánsabbá vált egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Görögország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Görögország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 1,5 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 4,7 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 0,2 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 176,6 %-ra csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 188,8 %-ra növekszik, majd 2021-ben ismét 176,8 %-ra esik vissza. A költségvetési előrejelzések mögött kockázatok húzódnak meg, mindenekelőtt a lezáratlan peres ügyek, valamint a közszolgáltatási kötelezettségek. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 5,4 %-át teszik ki. Idetartozik a világjárvány által érintett alkalmazottaknak, önfoglalkoztatóknak, egyéni vállalkozásoknak és egyes szabadfoglalkozásoknak nyújtott ideiglenes gazdasági támogatás, a csökkent árbevétellel rendelkező vállalkozások számára biztosított, visszafizetendő előlegfizetés, a társadalombiztosítási járulékok fizetése azon munkavállalók esetében, akiknek a munkaszerződését felfüggesztették, az adók és társadalombiztosítási járulékok megfizetésének elhalasztása, ideértve a Covid19-világjárvány által érintett valamennyi vállalkozásra, önfoglalkoztatóra és alkalmazottra vonatkozó, legalább három hónapra érvényes adózási részletfizetési szabályokat, a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott hitelek kamattámogatása, valamint az egészségügyi kiadások megnövelése. Emellett Görögország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az intézkedések közé tartoznak a Görög Fejlesztési Bank révén a banki hitelezés támogatására nyújtott készpénzbiztosíték. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése azonban az adóhalasztásokat is olyan likviditási intézkedéseknek tekinti, amelyek 2020-ban nem járnak negatív költségvetési hatással. Összességében a Görögország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Görögország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 6,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 2,1 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta 2020-ban az előrejelzés szerint eléri a GDP 196,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 182,6 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Görögország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, a hiányra vonatkozóan pedig a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesül, a hiánykritérium viszont nem teljesül.

                  (16)

                  Ami a Covid19-világjárványt illeti, a megerősített fertőzések mostanáig meglehetősen alacsony számából ítélve úgy tűnik, hogy Görögország időben meghozott válaszlépései és a korlátozás érvényesítése hatékony intézkedésnek bizonyult. A Covid19-válság azonban várhatóan súlyos gazdasági hatással jár, mivel Görögországban más tagállamokhoz képest nagy szerepet játszik a turisztikai és a közlekedési ágazat. A turisztikai ágazatban Görögország 2019-hez képest jelentős bevételkiesést szenvedhet el. A turizmus a görög gazdaság legfontosabb szolgáltatásexportja, amely a szolgáltatásexport 45 %-át tette ki. Továbbá a világkereskedelemben a világjárvány nyomán bekövetkező keresletcsökkenés várhatóan hatással lesz majd a szolgáltatásexport 40 %-át kitevő hajózási ágazatra. A kijárási korlátozás, az alacsonyabb rendelkezésre álló jövedelem és a növekvő munkanélküliség miatt a belföldi kereslet előreláthatóan jelentősen csökken.

                  (17)

                  Görögország a Covid19-járvánnyal szembesülve életbe léptette a pandémiára vonatkozó nemzeti tervét, továbbá meghozott egy sor példa nélkül álló intézkedést, így mindenkivel szemben, aki esetében felmerült a gyanú, hogy kapcsolatba kerülhetett a vírust hordozó személyekkel, szigorú karantént, illetve közösségi távolságtartást vezetett be. A hatóságok a 2020-as GDP 10,5 %-át kitevő, széles körű intézkedéseket fogadtak el a gazdasági és társadalmi hatás enyhítése érdekében. Az intézkedések részét képezik a GDP 3,7 %-át elérő nettó költségvetési hatással járó, a GDP 5 %-ának megfelelő adóintézkedések, és a GDP további 1,9 %-át kitevő ideiglenes adóhalasztások, valamint a kereskedelmi bankok számára nyújtott készpénzbiztosítékok, amelyek révén azok a GDP 3,6 %-ának megfelelő újabb friss hiteleket nyújthatnak. A népegészségügyi ágazat 273 millió EUR összegű egyszeri tőkeinjekcióban részesült; ez fedezi például további 2 000 alkalmazottnak az egészségügyi ágazatba való felvételét, egészségügyi felszerelések beszerzését, és a hatékonyabb szűrést.

                  (18)

                  A Covid19-világjárvány további kezelése érdekében javítani kell az egészségügyi rendszer kapacitását, igénybevehetőségét és rezilienciáját. Még mindig magas a magánegészségügyi ellátásokra fordított közvetlen kifizetések és hálapénzek összege, ami szorosan összefügg a kórházigazgatás alacsony hatékonyságával. Ez egyenlőtlenségekhez vezet. A hozzáférés továbbra is problémát jelent, és a betegek saját jelzései alapján a ki nem elégített egészségügyi szükségletek előfordulása a legmagasabbak között van az Unióban, ugyanakkor jelentős különbségek vannak a jövedelmi csoportok és a foglalkoztatási viszony tekintetében. A beteg által fizetendő önrész nem kellő mértékben alapul a rászorultságon ahhoz, hogy védelmet nyújtson a veszélyeztetett helyzetben lévő csoportoknak. Ezt súlyosbítja a gyakran túlságosan drága gyógyszerek túlkínálata, és ebből adódó túlzott fogyasztása. E problémák leküzdése érdekében Görögország az egészségügyi alapellátást érintő markáns reformot hajt végre, hogy rövid távon hozzáférést biztosítson a színvonalas alapvető ellátásokhoz, hosszabb távon pedig az egész lakosság számára biztosítsa az alapellátás általános kapuőr szerepén alapuló rendszert. Az első jelzések arra utalnak, hogy ez kulcsfontosságúnak bizonyul a polgárok védelme és a vírus terjedésének visszaszorítása szempontjából, és biztosítja, hogy a rendszer teljes kapacitását a betegek szükségleteinek megfelelő kezelések nyújtására lehessen fordítani. Az egészségügyi kiadások problémájára még nem született fenntartható megoldás, mivel a strukturális intézkedések elégtelensége miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik a pénzügyi fenntarthatóságát biztosító visszatérítési rendszerre. A közelmúltban hozott biztató intézkedések ellenére a központosított közbeszerzés még mindig gyenge. 2018-ban az egészségügyre fordított állami kiadások még a GDP mintegy 1 %-át kitevő visszatérítések értékével együtt sem érték el az uniós átlagot. Az egészségügyi rendszer eredményességének, igénybevehetőségének és általános rezilienciájának javításához a hatékonyság növelésére és további pénzügyi forrásokra van szükség.

                  (19)

                  Intézkedéseket kell hozni a Covid19-válság munkavállalókra és vállalkozásokra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 19,9 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 16,8 %-ra mérséklődik. Görögország már bevezetett egy ideiglenes rendszert, amely enyhíti a válság által súlyosan érintett vagy tevékenységüket felfüggeszteni kényszerült vállalkozások munkaerőköltségeit, egyidejűleg védi a munkaszerződéseket és jövedelemtámogatást nyújt az érintett munkavállalóknak. A csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás általános bevezetése azonban fenntarthatóbb és rugalmasabb megoldást kínálna, és a hatóságok lépéseket is tettek ebbe az irányba azáltal, hogy elfogadták a SYN-ERGASIA foglalkoztatástámogatási programot, amelyet 2020. június 15. és október 15. között terveznek általánosan bevezetni. Egy ilyen program lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy a tevékenységük korlátozásának mértékével arányosan kérelmezzék a munkaidő csökkentését, megőrizve ugyanakkor az iparágak működését, és elkerülve az ideiglenes elbocsátások strukturális munkanélküliséggé válását. A Görögországban más tagállamokhoz képest eddig korlátozottan alkalmazott rugalmas munkafeltételek, például a távmunka kiterjesztése szintén segítené a gazdasági tevékenység és a munkahelyek megőrzését a kijárási korlátozás és a közösségi távolságtartás ideje alatt.

                  (20)

                  Fennáll a kockázata, hogy a Covid19-válság miatt ismét súlyosbodni fog a lakosság nagy részének szociális helyzete, és növekedni fognak a jövedelmi egyenlőtlenségek. A világjárványt megelőzően a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett görög lakosság aránya még mindig az egyik legmagasabb volt az Unióban, és a gyermekeket és a munkaképes korú személyeket jobban fenyegették ezek a kockázatok, mint az idősebbeket. A dolgozói szegénység, a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférés és az energiaszegénység szintén aggodalomra ad okot. A válság hatásának enyhítése érdekében alapvető fontosságú megfelelő jövedelempótlást biztosítani minden érintett munkavállaló és önfoglalkoztató számára, ideértve azokat is, akik a szociális védelemhez való hozzáférés hiányosságai miatt nem jutnak ellátáshoz. Ugyancsak fontos, hogy a szociális védőháló erősítésével támogassák a legveszélyeztetettebbeket, köztük az inaktívakat és a be nem jelentett munkavállalókat is. Mivel valószínűleg többen fognak ismét az alapvető szociális védőhálóra szorulni, fontos lesz, hogy Görögország megfelelő szintre hozza a minimumjövedelemhez tartozó támogatást. Átfogó hozzáférést kell biztosítani a szociális szolgáltatásokhoz a leginkább elesett és legveszélyeztetettebb csoportok, köztük a fogyatékossággal élő személyek, a menekültek és a menedékkérők számára. Ezen túlmenően a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nem eléggé fejlettek. Görögországnak tovább kell segítenie a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférést is – különösen a szegénység kockázatának kitett háztartások esetében –, például a veszélyeztetett helyzetben lévő lakástulajdonosok jelzáloghitel-törlesztését segítő rendszer bevezetésével.

                  (21)

                  A Covid19-válság megakasztotta az elmúlt években tapasztalt pozitív munkaerőpiaci fejleményeket, és ismét a munkanélküliség növekedése várható. Annak érdekében, hogy a válság utáni időszakban támogassa a foglalkoztatás erőteljes helyreállítását, Görögországnak maradéktalanul végre kell hajtania azokat a reformokat, amelyek fokozni kívánják az emberek munkába állását szolgáló politikák – különösen a képzési programok – hatékonyságát. Alapvető fontosságú, hogy bővítsék az állami foglalkoztatási szolgálat azon képességét, hogy folyamatos és egyénre szabott támogatást nyújtson az álláskeresőknek. Görögországnak kiemelt figyelmet kell fordítania a fiatalokra és a nőkre, akiket jobban érint a foglalkoztatási lehetőségek hiánya. A szociális párbeszéd terén szintén előrelépést lehet elérni azáltal, hogy támogatják a szociális partnerek aktív és érdemi részvételét a szakpolitikai döntéshozatalban, beleértve a Covid19-válság hatásainak kezelésére irányuló intézkedések megtervezését és végrehajtását. A kormánynak arra kell összpontosítania erőfeszítéseit, hogy minden polgár fejleszteni tudja az alapkészségeit, ideértve a digitális készségeket is. Lényeges feladat lesz a gyenge oktatási eredmények javítása, a szakképzés korszerűsítése és a felnőttképzés kiterjesztése. A strukturális munkaerőhiány csökkentése és a munkaerőpiaci helyreállítás felgyorsítása érdekében elengedhetetlen az oktatás és képzés színvonalának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása.

                  (22)

                  Helyes, hogy a Covid19-járványra adott kormányzati válaszlépések között kezdettől fogva kiemelten szerepelt, hogy hitelek és garanciavállalások formájában fenntartható likviditási támogatást, többek között forgótőkét biztosítsanak az érintett vállalkozások, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások számára. Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret alapján Görögország az alábbi három programot vezette be a vállalkozások tőkeellátottságának növelésére: i. a visszafizetendő előlegfizetéseket fedező program; ii. a bankhitelek fedezetére szolgáló készpénzbiztosíték program; valamint iii. a jelenlegi hitelekre vonatkozó kamattámogatási program. Fontos, hogy e folyamat során a bankszektor – a hatóságok támogatásával – megfelelő hitelkockázat-értékelés és prudens hitelnyújtási feltételek alapján betöltse a szükséges hiteláramlás fenntartását szolgáló közvetítői szerepét, egyúttal pedig pontosan beszámoljon az eszközminőség esetleges romlásáról. Az eszközminőség megőrzése és a gazdasági helyreállítás ösztönzése szempontjából alapvetően fontos a bankszektor azon képességének támogatása, hogy fenntartható adósságátalakítási megoldásokat kínáljon a válság által érintett életképes hitelfelvevőknek.

                  (23)

                  A gazdasági helyreállítás elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások előmozdítása, többek között releváns reformok révén. A kiemelt ágazatokba irányuló, növekedést ösztönző beruházások fokozása alapvető szerepet fog játszani a hosszabb távú növekedés fenntartásában és a regionális egyenlőtlenségek csökkentésében. 2019-ben a közberuházások a GDP több mint 1 %-ával elmaradtak a tervektől azt követően, hogy a korábbi éveket hasonló alulteljesítés jellemezte. A tartós alulteljesítést a hatóságok a támogatott projektek fejlesztésére, irányítására, finanszírozására és végrehajtására vonatkozó szabályok megerősítésére szolgáló „nemzeti fejlesztési program”, valamint a közberuházások előrejelzésének és nyomon követésének javítását célzó cselekvési terv kidolgozása révén igyekeztek kezelni. Tekintettel arra, hogy a közberuházások fontos szerepet fognak játszani a Covid19-válságot követő gazdasági helyreállítás beindításában, alapvető fontosságú a fennmaradó adminisztratív akadályok elhárítása és új projektek előkészítése. Egy célzott projekt-előkészítő eszköz létrehozása tovább javíthatná és gyorsíthatná a közberuházásokat. A közberuházások hatékonyabb végrehajtása a multiplikátorhatásnak köszönhetően várhatóan további ösztönzést adna a gazdasági növekedésnek. Görögország profitálhatna a hatékonyabb és fenntarthatóbb közbeszerzésből is, amelynek kialakítása a közkiadások javítására és racionalizálására, valamint a versenyképes üzleti környezet garantálására irányuló erőfeszítések szerves részét képezi. Ehhez megfelelő jogalkotási és igazgatási intézkedések révén kezelni kellene a feltárt hiányosságokat, például azt a tartósan fennálló indokolatlan jelenséget, hogy túlzottan alacsony összegű ajánlatok születnek.

                  (24)

                  A görög gazdaság újraindításához szükség lesz néhány hosszú ideje fennálló gyengeség kezelésére és a lehetséges jövőbeli lehetőségek kiaknázására is. A jelentős beruházási igényű ágazatok közé tartozik a közlekedés és a logisztika – ahol elsősorban a vasúti közlekedést, a közúti közlekedésbiztonságot és az intermodális csomópontok fejlesztését kell támogatni –, valamint a szilárd hulladék és a települési szennyvíz kezelése, ahol környezeti szempontból fenntartható beruházásokra van szükség. Görögország klímasemleges gazdasággá való átalakulásához huzamos időn keresztül jelentős magán- és közberuházásokra is szükség lesz. Előre lehetne ütemezni a tervezett beruházásokat, például az energiahatékonyság terén megvalósítandó kis méretű projekteket, az épületek felújítását és a megújuló energiával kapcsolatos projekteket, ami hozzájárulna a Covid19-járványt követő gazdasági helyreállításhoz. A középtávú gazdaságélénkítési intézkedéseket előkészítő munka során figyelembe lehet venni a tagállamok nemzeti energia- és klímaterveiben, a közös érdekű projektek jegyzékeiben és az infrastruktúra-fejlesztési tervekben szereplő, tervezett beruházások pozitív vetületeit. A kapcsolódó beruházások kiterjedhetnek a szomszédos tagállamok közötti, villamosenergia-behozatalra és -kivitelre szolgáló határokon átnyúló összeköttetéseknek a görögországi lakosság és a vállalkozások fenntartható energiaellátásának biztosítása érdekében történő megteremtésére, valamint a lignitalapú villamosenergia-termelésről való áttérésre irányuló markáns görög terv által leginkább érintett régiók méltányos átállását szavatolni hivatott intézkedésekre. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Görögországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Görögország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (25)

                  Az előző években tapasztalt némi haladás ellenére Görögországnak fel kell gyorsítania digitális teljesítményének javítására irányuló erőfeszítéseit, többek között azáltal, hogy digitális eszközöket és szolgáltatásokat épít ki a közigazgatásban, az igazságszolgáltatásban és a vállalkozásoknál. A közigazgatás és a fellendülési szakasz szempontjából különösen fontos, hogy fenntartsák a Covid19-járvány kitörése óta elindított számos digitális szolgáltatás révén nyert lendületet, és megőrizzék az elért eredményeket. Elősegítené a pénznemként az eurót használó tagállamokhoz képest fennálló termelékenységi szakadék áthidalását és az adminisztratív terhek enyhítését egy olyan stratégiai megközelítés, amely arra irányulna, hogy felgyorsítsa a digitális technológiák valamennyi gazdasági ágazatban – többek között a közigazgatásban – történő használatát, valamint a különböző információs rendszerek, különösen a piacfelügyeleti adatbázis interoperabilitásának megvalósítását. A nagyon nagy kapacitású hálózatok elérhetőségének javítása és a szupergyors internet elterjedése szintén prioritást jelent. Ami a digitális készségeket illeti, Görögország továbbra is az uniós átlag alatt marad, mivel úgy tűnik, hogy 2019-ben a 16–74 évesek mindössze 51 %-a rendelkezett legalább alapvető digitális készségekkel, szemben az 58 %-os uniós átlaggal. A digitális készségek fejlesztése lehetővé teszi majd, hogy Görögországban mindenki egyenlően hozzáférhessen az elektronikus szolgáltatásokhoz, továbbá elő fogja segíteni, hogy a vállalkozások hatékonyan alkalmazzák a távmunkát és az elektronikus eszközöket, valamint hogy az iskolai és egyetemi képzésben vagy felnőttoktatásban részt vevő tanulók teljes mértékben részt vegyenek a távoktatásban. Kiemelt figyelmet kell fordítani a hátrányos hátterű személyekre, köztük a menekültekre és menedékkérőkre, valamint a távoli és vidéki területeken élőkre.

                  (26)

                  Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretén belüli pénzügyi támogatási program 2018. évi sikeres lezárását követően Görögország a 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti megerősített felügyelet hatálya alá tartozik. A Görögországra vonatkozó megerősített felügyeletnek az (EU) 2018/1192 (8) és az (EU) 2019/338 (9) bizottsági végrehajtási határozat alapján történő aktiválása annak tudomásul vételét jelenti, hogy középtávon Görögországnak folytatnia kell a makrogazdasági egyensúlyhiányok lehetséges forrásainak kezelésére irányuló intézkedések elfogadását, és egyúttal az erőteljes és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformok végrehajtását. Görögország 2018. június 22-én kötelezettséget vállalt az eurocsoport felé arra, hogy folytatja a program alapján elfogadott valamennyi alapvető fontosságú reform végrehajtását azok teljeskörű végrehajtásáig. Görögország kötelezettséget vállalt továbbá a költségvetési és fiskális-strukturális politikákkal, a szociális jóléttel, a pénzügyi stabilitással, a munkaerő- és termékpiacokkal, a privatizációval, az igazságszolgáltatási rendszer működésével, a közigazgatással és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos konkrét intézkedések végrehajtására. Ezek a strukturális reformok egyre fontosabbá válnak Görögországnak a gazdasága újraindítására irányuló erőfeszítései szempontjából. Az említett reformok sikeres végrehajtása és lezárása minden bizonnyal jelentős mértékben hozzá fog járulni Görögország közép- és hosszú távú gazdasági növekedéséhez. Görögország köteles negyedévente beszámolni a megerősített felügyelet keretében tett kötelezettségvállalások végrehajtása terén elért előrehaladásáról. A kedvező jelentés félévente lehetővé teszi a GDP 0,7 %-ának megfelelő éves adósságenyhítő intézkedések megkezdését. Az eurocsoport 2019 áprilisában, illetve 2019 decemberében megállapodott a szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések 970 millió EUR, illetve 767 millió EUR összegű első két részletének rendelkezésre bocsátásáról. 2020. május 20-án közzétették a Görögország kötelezettségvállalásainak végrehajtása terén tett előrehaladását értékelő hatodik megerősített felügyeleti jelentést.

                  (27)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (28)

                  A jelenlegi helyzetben különösen fontos, hogy a pénzügyi stabilitás megőrzése és a gazdasági fellendülés finanszírozását lehetővé tevő bankszektorbeli kapacitás felszabadítása érdekében továbbra is a bankok szerkezetátalakítására összpontosítsanak. A bankszektor ellenállóbbá vált, aminek következtében 2019 szeptemberében megszűntek a tőkekorlátozások, de még mindig hangsúlyosan jelen vannak egyes megörökölt kockázatok és kihívások. Ezek közé tartozik a nemteljesítő hitelek még mindig jelentős állománya. A tőkehelyzet ugyan megfelel a tőkekövetelményeknek, ám növekvő középtávú tőkeigény jelentkezik, a nyereségesség pedig alacsony, és a hitelnyújtás növekedésétől függ. Ennek következtében a görög bankok különösen ki vannak téve a finanszírozási költségek növekedéséből és a Covid19-világjárvány miatt ismét romló eszközminőségből adódó kockázatoknak. Ha a prudens hitelnyújtási feltételeknek megfelelő új hitelnyújtással és a hitelek életképes hosszú távú átütemezésével egyidejűleg előmozdítják a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának folyamatos működését, az kulcsfontosságú szerepet játszhat annak a kettős célnak az elérésében, hogy mérsékeljék a járvány eszközminőségre gyakorolt hatását, és ugyanakkor rendezzék a korábbi nemteljesítő hitelek problémáját. Komoly lépés lehet ebbe az irányba a jogi keret reformjának végrehajtása, ami lehetővé teszi a nemteljesítő hitelfelvevőkkel szembeni korlátozás nélküli biztosítékérvényesítést.

                  (29)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Görögország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (30)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Mivel Görögország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (31)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a görög gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint a 2019-ben Görögországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Görögország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (32)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (10) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (33)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat a lenti 1., 2., 3. és 4. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Görögország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját, és gondoskodjon az egészségügyi ellátáshoz való megfelelő és egyenlő hozzáférésről.

                  2.

                  Enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatási és szociális hatásait, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatáshoz hasonló intézkedések végrehajtásával és a munkaerőpiaci aktivitást hatékonyan támogató programok biztosításával.

                  3.

                  Gyorsan vezessen be olyan intézkedéseket, amelyek likviditást, folyamatos hiteláramlást és egyéb forrásokat biztosítanak a gazdaságnak, különös figyelmet fordítva a válság által leginkább érintett kkv-kra. A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a biztonságos és fenntartható közlekedést és logisztikát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a környezetvédelmi infrastruktúrát és a nagyon nagy kapacitású digitális infrastruktúrát és készségeket. Javítsa a közigazgatás hatékonyságát és digitalizálását, valamint segítse elő a vállalkozások digitális transzformációját.

                  4.

                  Az eurocsoport 2018. június 22-i ülésén a program lezárását követő időszakra vonatkozóan vállalt kötelezettségekkel összhangban folytassa és fejezze be a reformokat, hogy a Covid19-járvány miatt bevezetett korlátozások fokozatos enyhítését követően újraindíthassa a fenntartható gazdasági helyreállítást.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 42. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 472/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről (HL L 140., 2013.5.27., 1. o.).

         (8)  A Bizottság (EU) 2018/1192 végrehajtási határozata (2018. július 11.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásáról (HL L 211., 2018.8.22., 1. o.).

         (9)  A Bizottság (EU) 2019/338 végrehajtási határozata (2019. február 20.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásának meghosszabbításáról (HL L 60., 2019.2.28., 17. o.).

         (10)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Spanyolország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/09

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/54

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Spanyolország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/09)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  A Spanyolországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A továbbra is magas munkanélküliséggel összefüggésben változatlanul sebezhetőséget okoz az állami és a magánszektor nagymértékű külső és belső adósságállománya, ami egyben határokon átnyúló jelentőséggel is bír.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Spanyolországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes spanyol régiókat. Ez a helyzet a turizmusra leginkább támaszkodó régiók, például a mediterrán partvidék, Andalúzia, vagy a Baleár-szigetek és a Kanári-szigetek esetében, ahol a munkahelyek több mint egynegyede kapcsolódik ehhez az ágazathoz. Ez Spanyolországon belül a regionális egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Spanyolország 2020. május 1-jén benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Spanyolország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Spanyolországnak biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (7) 2019-ben ne haladja meg a 0,6 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 0,65 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Ez fontos tényező az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján kiadott jelentésben, amelyben a Bizottság azt vizsgálta, hogy Spanyolország 2019-ben megfelelt-e az adósságkritériumnak.

                  (13)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 2,8 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 10,3 %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 95,5 %-ra csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 115,5 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (14)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Spanyolország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése, valamint a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 3,2 %-át tették ki. A hiánynövelő intézkedések számszerűsítése nagyjából egybeesik a Bizottság becsléseivel, ha figyelembe vesszük az automatikus stabilizátorok költségeinek eltérő kezelését. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a csökkentett munkaidőben foglalkoztatott munkavállalóknak nyújtott jövedelemtámogatás, a társadalombiztosítási járulékok alóli célzott mentességek és a tevékenység megszüntetéséhez kapcsolódó különleges ellátás az azon önfoglalkoztatók számára, akik szüneteltetik tevékenységüket, vagy akik esetében jelentős jövedelemkiesés tapasztalható. Emellett Spanyolország olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 9,2 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az említett az intézkedések elsősorban (a GDP 8,8 %-át kitevő) hitelgaranciákat tartalmaznak. Összességében a Spanyolország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (15)

                  A Bizottság változatlan politikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Spanyolország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –10,1 %-át, 2021-ben pedig –6,7 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 115,6 %-át, 2021-ben pedig a GDP 113,7 %-át.

                  (16)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Spanyolország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, a hiányra vonatkozóan pedig a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiány- és adósságkritérium nem teljesült.

                  (17)

                  A Covid19-járványt okozó vírus terjedésének megállítása érdekében hozott intézkedések jelentős hatást gyakorolnak a gazdaságra, és idén a GDP 9,4 %-os csökkenését okozhatják. A foglalkoztatásra gyakorolt hatás, bár a jelenlegi szakaszban nehezen számszerűsíthető, szintén jelentős lesz. A Covid19-válság kezdete óta, februártól májusig közel 700 000 személy veszítette el az állását. A foglalkoztatásra gyakorolt hatást jelenleg enyhíti az a közel 3,5 millió munkavállaló, akik csökkentett munkaidős foglalkoztatásban (spanyolul: ERTE) vesznek részt, ami mostanáig megakadályozta a munkahelyek azonnali megszűnését. A Covid19-világjárvány spanyolországi következményeit súlyosbítja majd a kis- és középvállalkozások (kkv-k) által foglalkoztatottak magas aránya, a különösen érintett és valószínűleg lassabban helyreálló ágazatok – köztük a turizmus és a kiskereskedelem – súlya, valamint a határozott idejű szerződések magas aránya (2019-ben 26,3 %) az alkalmazottak körében. Mindezek a tényezők jelentős veszteséget okozhatnak a foglalkoztatás terén, és felerősíthetik a sokkhatást. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta (amely 2020 februárjában 13,6 % volt) 2020-ban várhatóan 18,9 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 17 %-ra mérséklődik.

                  (18)

                  A spanyol hatóságok különböző, összesen 145 milliárd EUR összegű intézkedéscsomagok révén igyekeztek enyhíteni a Covid19-világjárvány és a korlátozási időszak hatását. A Covid19 leküzdésére irányuló erőfeszítéseik során a hatóságok növelték az egészségügyre és a szociális szolgáltatásokra fordított kiadásaikat. Megkönnyítették továbbá a csökkentett munkaidős foglalkoztatás igénybevételét a munkahelyek megőrzése és a háztartások jövedelmének támogatása érdekében. A csökkentett munkaidős foglalkoztatásban érintett munkavállalók a társadalombiztosítási járulékalapjuk 70 %-ának megfelelő, legalább 502 EUR és legfeljebb 1 402 EUR juttatásban részesülnek. A csökkentett munkaidős foglalkoztatás alatt változatlan marad a munkaviszony, és legutóbb legalább 2020. június 30-ig meghosszabbították annak lehetőségét, hogy a Covid19-cel összefüggő vis major okok miatt igénybe lehessen venni ezt a jogi eszközt. A csökkentett munkaidős foglalkoztatást bevezető vállalkozások mentesülnek a rendszer hatálya alá tartozó munkavállalók társadalombiztosítási járulékai jelentős részének megfizetése alól, feltéve, hogy a tevékenység újraindítását követően legalább hat hónapig fenntartják e munkahelyeket. Ezek az intézkedések együtt járnak a spanyol gazdaság gerincét alkotó kkv-knak és önálló vállalkozóknak nyújtott különtámogatással (adófizetési halasztás, a társadalombiztosítási járulékok csökkentése és állami garanciák), és arra irányulnak, hogy segítsék őket a csőd elkerülésében és abban, hogy a Covid19-válság után gyorsan újrakezdhessék tevékenységüket. Intézkedések kerültek elfogadásra annak érdekében is, hogy átmenetileg jövedelemtámogatást biztosítsanak azoknak az önfoglalkoztatóknak, nem hagyományos munkaviszonyban dolgozóknak, illetve sérülékeny csoportba tartozó munkavállalóknak, akik rendes körülmények között nem részesülnek szociális védelemben.

                  (19)

                  A spanyol egészségügyi rendszer a beruházások viszonylag alacsony szintje ellenére jó egészségügyi eredményeket ért el. A Covid19-világjárvány azonban példátlan nyomás alá helyezte a rendszert, és rávilágított a sokkhatásokkal szembeni sebezhetőségére. Az azonnali intézkedések az egészségügyi dolgozók, a kulcsfontosságú egészségügyi termékek és a kritikus infrastruktúra alkotta kapacitások megerősítésére összpontosulnak a világjárvány idején az életmentés és az egészség helyreállítása érdekében. A fogyatékossággal élő személyek és a bentlakásos gondozásban részesülő idősek különösen ki voltak téve a Covid19-válságnak. Biztosítani kell számukra az egészségügyi és a szociális ellátáshoz való folyamatos hozzáférést, beleértve a sürgősségi és intenzív ellátást is. A későbbiekben az erőfeszítéseknek az egészségügyi rendszer rezilienciájának javítására kell összpontosulniuk annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban ismét optimális teljesítményt tudjon nyújtani, és jobban meg tudjon birkózni az új sokkhatásokkal. A Covid19-világjárvány rámutatott a meglévő strukturális problémákra, amelyek közül némelyik a fizikai infrastruktúrába történő beruházások bizonyos hiányosságaiból, valamint az egészségügyi dolgozók felvételének és munkakörülményeinek hiányosságaiból ered. A kiadások, a fizikai erőforrások és a személyzet tekintetében regionális különbségek tapasztalhatók, a különböző kormányzati szintek közötti koordináció pedig nem mindig hatékony. Középtávon az egészségügyi ellátás jobban meg tudna felelni az idősödés, az egyre több krónikus beteg és a fogyatékossággal élők növekvő száma jelentette kihívásoknak. E tekintetben központi szerepet tölt be az alapellátás és az e-egészségügy fejlesztése. Középtávon fontos lesz annak biztosítása, hogy az erőforrásoknak a gazdasági visszaesés miatti várható csökkenése ne érintse az egészségügyi ellátásra jogosultak körét, és ne idézzen elő egyenlőtlenségeket az igénybevételi lehetőségek terén.

                  (20)

                  Annak ellenére, hogy a munkahelyek száma éveken át erőteljesen növekedett, a spanyol munkaerőpiacon a Covid19-világjárvány előtt még mindig magas volt a munkanélküliség és a munkaerőpiaci szegmentáció szintje. Az előzetes adatok azt mutatják, hogy a Covid19-válság következtében Spanyolországban igen jelentős mértékben nőtt a munkanélküliség, ami terhet ró majd a foglalkoztatási szolgálatoknak a munkavállalók és a munkáltatók támogatására irányuló, amúgy is korlátozott kapacitására és a szociális szolgáltatókra. Középtávon a helyreállítás módját a szociális partnerekkel konzultálva hozott, a foglalkoztatást támogató intézkedésekkel kell kialakítani, így például a csökkentett munkaidős rendszerek fokozatos megszüntetésével, különösen a fiatal munkavállalók esetében a foglalkoztatási ösztönzők rendszerének felülvizsgálatával a fenntartható foglalkoztatási formák jobb előmozdítása érdekében, valamint a munkakörülmények rugalmassá tételével. A tudomány és a digitális technológiák területén tanulmányokat folytatók arányának növelése, a szakképzés vonzóbbá tétele, valamint rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségek biztosítása elősegítheti a helyreállítást kísérő zöld és digitális átálláshoz szükséges technikai készségek iránti növekvő igények kielégítését. Általánosabban fogalmazva, az oktatási és pályaorientációs tanácsadás fejlesztése, valamint a hátrányos helyzetű diákok és az elmaradott régiók megfelelő támogatása hozzájárulhat a jobb oktatási eredményekhez. Az e célkitűzések elérése érdekében esetleg elfogadott intézkedések sikere nagyban függ majd attól, hogy mennyi időre van szükség ahhoz, hogy széles körű és hosszan tartó társadalmi és politikai konszenzus alakuljon ki a reformokról.

                  (21)

                  A Covid19-világjárvány munkaerőpiacra gyakorolt hatásai miatt sürgető szükség volt a Covid19-válság által sújtott háztartások jövedelmének támogatására. E törekvésben kulcsfontosságú szerepet töltött be a csökkentett munkaidős rendszerek igénybevételének megkönnyítése. A nagyon rövid időre szóló munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók, akik az új munkanélküliek nagy részét teszik ki, és akik között sok a fiatal munkavállaló, gyakran nem jogosultak a munkanélkülieknek nyújtott szokványos védelemre. A fenntartható helyreállítás és a társadalmi kohézió támogatása érdekében biztosítani kell, hogy minden munkavállaló, beleértve a határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott munkavállalókat és az önfoglalkoztatókat is, a kormány által már bevezetett szükséghelyzeti intézkedéseken túlmenően hozzáférjen a megfelelő szociális védelemhez és az aktív munkaerőpiaci intézkedésekhez.

                  (22)

                  A Covid19-válság valószínűleg tovább fogja növelni a szegénység és a társadalmi kirekesztődés magas szintjét Spanyolországban, különösen a gyermekes családok körében. 2019-ben a tagállamok között Spanyolországban volt a legalacsonyabb a családi ellátások összegének gyermekenkénti átlaga. Az alacsony vagy közepes jövedelmű családok nem jogosultak az ország által szigorúan szabályozott, gyermekek után járó ellátásokra, az adókedvezmények pedig csak korlátozott előnyökkel járnak számukra. A szociális védelmi ráfordítások továbbra is leginkább az időseket célozzák, a nyugdíjakra fordított kiadások szintje pedig közép- és hosszú távon várhatóan jelentősen emelkedni fog, amennyiben a 2013. évi nyugdíjreformtól való, bejelentett eltérések állandósulnak és nem kerül sor megfelelő kompenzációs intézkedésekre. A Covid19-pandémia okozta nehéz gazdasági és társadalmi helyzet ehelyett nemzedékek közötti szolidaritást sürget a fiatalabb nemzedékek javára. Jelenleg több rendszerből nyújtják a tartósan munkanélkülieknek és a járulékfizetésen alapuló rendszerekből nyújtott ellátásokra nem jogosult munkavállalóknak a munkanélküliségi támogatást, ami a jogosultak körének szűküléséhez vezet. A meglévő regionális minimáljövedelem-rendszerek a potenciális kedvezményezetteknek csupán a 20 %-ára terjednek ki az országban, mivel a jogosultak köre, az időtartam, a hozzáférési feltételek és a megfelelőség tekintetében jelentős regionális különbségek mutatkoznak. A jelenlegi sürgető helyzetben a közelmúltban elfogadásra került egy állandó nemzeti garantáltjövedelem-rendszer, amely a becslések szerint több mint kétmillió kedvezményezettre terjed ki és a parlament általi megerősítésre vár, és amelyet a meglévő regionális minimáljövedelem-rendszerek fognak kiegészíteni. E rendszernek a szegénység csökkentésére gyakorolt hatása, valamint rövid és középtávú fenntarthatósága ebben a szakaszban nem értékelhető.

                  (23)

                  A Covid19-világjárvány vonatkozásában Spanyolországban jelentkező további súlyosbító tényező az, hogy a nagyszámú kkv biztosítja a foglalkoztatás nagy részét. Az elkerülhető csődök megelőzése érdekében sürgősséggel elfogadásra került néhány olyan intézkedés, amelyekkel hitelek és garanciák révén likviditási támogatás nyújtható a vállalkozásoknak, előtérbe helyezve a kkv-kat és a válság által súlyosabban és hosszabban érintett ágazatokat, így például a turizmust (amely 2019-ben a spanyol GDP 12 %-át tette ki). Ezeket az intézkedéseket a pénzügyi közvetítőknek hatékonyan és gyorsan végre kell hajtaniuk ahhoz, hogy azok hatása érvényesüljön. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott megfizetésének lehetővé tétele, valamint a szerződéses kifizetések hatóságok általi felgyorsítása szintén hozzájárul a kkv-k pénzforgalmának javulásához. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. Ezen intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében fontos, hogy folytatódjanak az adminisztratív terhek csökkentésére és a hatékony digitális közszolgáltatások nyújtására irányuló erőfeszítések. A sikeres helyreállításhoz elengedhetetlen a Covid19-válság által leginkább sújtott ágazatokban működő vállalkozások támogatása az exportvállalatok versenyképességének megőrzése és a vállalkozások rezilienciájának fokozásaként a nemzetköziesítés előmozdítása.

                  (24)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Spanyolország helyreállítási kilátásai attól függenek majd, hogy képes-e növelni a termelékenységet és előmozdítani az innovációt, többek között a digitális és zöld átállás révén. Spanyolország innovációs teljesítménye valamennyi régióban elmarad az uniós átlagtól. A spanyol vállalkozások alulteljesítenek az innovációs képesség, a tárgyi eszközökbe és az immateriális javakba való befektetés, valamint a lakosság készségeinek lehető legjobb kiaknázása terén, ami gátolhatja versenyképességüket a tudásalapú gazdaságban. A Covid19-válság rávilágított arra, hogy a digitalizáció fontos szerepet tölt be a kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint az oktatásba és képzésbe való bejutás fenntartásában, továbbá a munkahelyek és a gazdasági tevékenység megőrzésében. A korlátozási időszak előtt Spanyolországban csak az iskolák fele rendelkezett megfelelő digitális tanulási platformmal, és e tekintetben jelentősek voltak a regionális különbségek. A digitális tanulásra való hirtelen átállás külön kihívást is jelentett a kiszolgáltatott helyzetben lévő diákok számára, akik nem fértek hozzá otthon a digitális megoldásokhoz. Spanyolországnak biztosítania kell, hogy minden diák hozzáférjen a digitális tanuláshoz, beleértve a vidéki térségekben és a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokban élő diákokat is. A vállalkozások digitalizálásának támogatása emellett elősegítené a spanyol vállalkozások versenyképességét a globális értékláncokon belül és növelné exportkapacitásukat, különösen a kkv-két és a mikrovállalkozásokét. A digitálizáció térnyerése, beleértve a fejlett digitális technológiákét is, valamint a városi és a vidéki térségek közötti digitális szakadék csökkentése javítaná a spanyol gazdaság innovációs képességét. Emellett a kutatás és az innováció irányításának minden szinten történő megerősítése, a kutatás színvonalának szisztematikus értékelések révén történő javítása, valamint a kutatási szervezeteknek a magánszektorral való együttműködésre való ösztönzése hatékonyabbá teheti a kutatási és innovációs politikákat, valamint felgyorsíthatja az innováció terjedését a helyreállítás elősegítése érdekében.

                  (25)

                  Spanyolország klímasemleges gazdaságra való átállása többek között a megújuló energia, a fenntartható energiainfrastruktúra, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén hosszú időn keresztül jelentős beruházásokat tesz majd szükségessé. Spanyolország nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervével összhangban előre kell ütemezni a beruházásokat annak érdekében, hogy azok a gazdaság helyreállítása során elősegítsék a zöld átmenetet. Az integrált energiarendszer előmozdítása elősegítené a megújuló energiaforrások elterjedését. A magán- és középületek energiafogyasztásának nagyszabású felújítások révén történő csökkentése, valamint az intelligens hálózatok és a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tárolása elősegítené az energia iránti kereslet jobb kezelését, miközben támogatná a munkahelyteremtést a helyreállítás során. Az energiainfrastruktúrákba – többek között az Unió többi részével való villamosenergia-összeköttetésekbe – történő további beruházások elősegítenék az EU belső energiapiacának integrációját, miközben fokoznák a versenyt és megkönnyítenék a megújuló energia elterjesztését. További erőfeszítéseket kell tenni a fenntartható és hatékony közlekedés előmozdítására is, beleértve a közösségi közlekedési szolgáltatások megerősítését és az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítését, különösen az elektromos járművek vonatkozásában. Emellett beruházásokra lesz szükség a vasúti teherszállítás nagyobb arányú alkalmazásának lehetővé tétele érdekében, ideértve a határokon átnyúló összeköttetéseket Franciaországgal és Portugáliával, valamint a kikötőkkel és a logisztikai csomópontokkal való összeköttetéseket. Emellett Spanyolország egyes területei az éghajlatváltozásnak leginkább kitett európai területek közé tartoznak. A vízkészletek igénybevétele jelentős, a víz- és hulladékgazdálkodási infrastruktúra megoszlása pedig egyenetlen az országon belül. A zöld beruházások, köztük az erdők megőrzésére irányulók elősegíthetik az éghajlatváltozás káros hatásaival – így például a hőhullámokkal, az aszályokkal, az árvizekkel és az erdőtüzekkel – való megbirkózást, a levegőminőség, valamint a víz- és hulladékgazdálkodás javítását, továbbá a körforgásos gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázását. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Spanyolországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Spanyolország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (26)

                  Az egységes szabályozás hiánya és a szabályozás korlátozó jellege akadályozza, hogy a spanyol vállalkozások kiaknázzák a méretgazdaságosság kínálta előnyöket, és hátrányosan hat a termelékenységre. A piacok egységességéről szóló törvényt, amelyet a bíróságok és a versenyhatóságok már jelenleg is érvényesítenek, aktívabban kell alkalmazni a szabályozás javítása és a verseny előmozdítása érdekében a helyreállítás során. Ebben az összefüggésben a szükséghelyzet végetértével haladéktalanul meg kell szüntetni azokat a szigorú tulajdonjogi és piaci korlátozásokat, amelyek a Covid19-világjárvány idején a stratégiai termékekkel és szolgáltatásokkal való ellátottság biztosítását célozták. Általánosabban fogalmazva, a különböző kormányzati szintek közötti erősebb és folyamatos koordináció hatékonyabbá teheti a helyreállítást elősegítő politikákat. Alapvető fontosságú továbbá annak biztosítása, hogy a 2014. évi közbeszerzési irányelveket végrehajtó jogszabályok által már létrehozott irányítási struktúra a lehető leghamarabb teljeskörűen működőképessé váljon, és így garantálható legyen a helyreállítás támogatására használható állami beruházások hatékony felhasználása. Az Együttműködési Bizottságon keresztül valamennyi kormányzati szint (központi, regionális és helyi) képviselőivel szoros együttműködésben fokozni kell az átfogó nemzeti közbeszerzési stratégiával kapcsolatos munkát.

                  (27)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (28)

                  A fizetésképtelenségi eljárások időben történő rendezése szintén kulcsszerepet tölt majd be a vállalkozások likviditásának biztosításában és az erőforrások hatékony újraelosztásában, valamint a vállalkozói létnek és pénzügyi ágazat stabilitásának előmozdításában. Létfontosságú megőrizni az igazságszolgáltatási rendszer képességét a fizetésképtelenségi eljárások hatékony kezelésére. Ez különösen fontos, mivel a bíróságok tevékenységének jelenlegi felfüggesztése és a peres eljárások számának a Covid19-világjárvány előidézte recesszió miatt várható növekedése tovább súlyosbíthatja a már meglévő kihívásokat azáltal, hogy tovább nő az eljárások hossza és az ügyhátralék.

                  (29)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Spanyolország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (30)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Mivel Spanyolország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (31)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Spanyolország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Spanyolországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (32)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (33)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat az 1., 2., 3. és 4. ajánlás tartalmazza,

            AJÁNLJA, hogy Spanyolország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját és kapacitását az egészségügyi dolgozók, a kulcsfontosságú egészségügyi termékek és az infrastruktúra tekintetében.

                  2.

                  Támogassa a foglalkoztatást a munkahelyek megőrzését célzó intézkedések, hatékony foglalkoztatási ösztönzők és készségfejlesztés révén. Erősítse meg a munkanélküliek védelmét, különösen az atipikus munkavállalók esetében. Terjessze ki a minimáljövedelem-rendszerek és a családtámogatás jogosultjainak körét, valamint javítsa e rendszerek és a családtámogatás megfelelőségét, valamint javítsa a digitális tanuláshoz való hozzáférést.

                  3.

                  Gondoskodjon a kkv-k és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedések hatékony végrehajtásáról, többek között a késedelmes fizetések kivédése révén. A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és ösztönözze a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a kutatás és az innováció, a tiszta és hatékony energiatermelés- és felhasználás, az energetikai infrastruktúra, a víz- és hulladékgazdálkodás, valamint a fenntartható közlekedés előmozdítását.

                  4.

                  A helyreállítás hatékony támogatása érdekében javítsa a különböző kormányzati szintek közötti koordinációt és erősítse meg a közbeszerzési keretet.

         Kelt Brüsszelben, 2020. júllius 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 48. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.