               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 503 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            a Cseh Köztársaság 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2019. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               a Cseh Köztársaság 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2019. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2019. március 21-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)A Cseh Köztársaságra vonatkozó 2019. évi országjelentést
                  2
                2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években elfogadott ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán a Cseh Köztársaság által elért eredményeket.

               (3)A Cseh Köztársaság 2019. április 30-án benyújtotta 2019. évi nemzeti reformprogramját és 2019. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.
                  4

               (5)A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2019. évi konvergenciaprogramjában a kormány azzal számol, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő 2019-es többletből 2020-ban a GDP 0,2 %-ának megfelelő hiányba fordul át, ami az előrejelzés alapján 2022-ig tovább romlik a GDP 0,5 %-ára. Az újraszámított strukturális egyenleg
                  5
                alapján a Cseh Köztársaság a programidőszakban továbbra is túlteljesíti középtávú költségvetési célját, amely 2019-ben a GDP 1 %-ának megfelelő, 2020-tól pedig a GDP 0,75 %-át kitevő strukturális hiány. A 2019. évi konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-re fokozatosan csökken 29,7 %-ra. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A költségvetési célok elérésével kapcsolatos kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek: a közszférabeli bérek és a szociális transzferek várható további növekedésével a GDP-arányos összbevétel kismértékű csökkenése áll szemben. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2019-ben romlik, és várhatóan a GDP –0,1 %-a körüli hiányt mutat, 2020-ban pedig a GDP –0,4 %-a lesz, vagyis a középtávú költségvetési cél felett marad. Összességében a Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaság 2019-ben és 2020-ban az előrejelzések szerint meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (6)A Cseh Köztársaság hosszú távon az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázattal szembesül, elsősorban az elöregedéssel összefüggő kiadások miatt. A hosszú távú fenntarthatóságot legfőképpen a nyugdíjkiadások befolyásolják hátrányosan, mivel a várakozások szerint 2070-re GDP-arányosan körülbelül 2 százalékponttal nőnek. Hosszú távú kockázatokkal kell számolni a kedvezőtlen demográfiai fejlemények miatt, amihez társul a törvényben előírt nyugdíjkorhatár felső határának 65 évre történő korlátozása. Ennek következtében közel megduplázódik az időskorú eltartottak aránya, vagyis az idősek száma az aktív népességhez képest, és 2070-ben eléri az 50 %-ot. A közelmúltbeli intézkedések javítják a nyugdíjak megfelelőségét. A nyugellátások nagyvonalúbb indexálása mellett a kormány növelte az alapnyugdíj összegét, és kiegészítette az idősebb nyugdíjasok nyugdíját. Ezekhez a lépésekhez azonban nem kapcsolódnak a fenntarthatóság javítására irányuló szakpolitikák. Például a törvényben előírt nyugdíjkorhatár kiigazítása nem történik meg automatikusan a várható élettartam növekedésével összhangban. Jelenleg (a törvényben előírt és a korengedményes nyugdíj tekintetében is) a nyugdíjkorhatár módosítását a kormánynak kell javasolnia, és azt a Parlamentnek jóvá kell hagynia. Ezek az intézkedések olyan munkaerőpiaci politikákkal is kombinálhatók, amelyek támogatják a hosszabb szakmai pályafutást és az alulreprezentált csoportok bevonását. Az elöregedéssel kapcsolatos állami egészségügyi kiadások előre jelzett növekedése 2070-ig GDP-arányosan 1,1 százalékpontot tesz ki, ami csökkenti a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát is. Ebben az összefüggésben a kórházi ágazat további konszolidációja, valamint az alapellátásba, továbbá az integrált egészségügyi és szociális ellátásba való beruházás javíthatja az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát.

               (7)Ugyan a Cseh Nemzeti Bank ajánlást tehet a jelzálog-hitelezés makroprudenciális korlátozására, de a jelenlegi jogszabályok alapján szankcionálási jogköre korlátozott, mivel nem rendelkezik hivatalos felhatalmazással a korlátok betartatására. Bár a cseh bankok általánosságban megfelelnek az ajánlásoknak, kötelező erejű, jogszabályban rögzített korlátokkal valószínűleg növelni lehetne a megfelelés szintjét a bankok körében, biztosítva ezáltal a pénzügyi stabilitást, és csökkentve a hitelfelvevők kockázatait. A Cseh Nemzeti Bankról szóló törvényt módosító jogalkotási javaslatról még folynak a tárgyalások.

               (8)Mindamellett, hogy történt némi javulás, a korrupció továbbra is komoly problémát jelent a vállalkozások számára, és a gazdasági tevékenység gátját jelentheti. Pozitívum, hogy a 2017-ben bevezetett – többek között a közbeszerzésre vonatkozó – reformok végrehajtása folyamatban van, és a kormány végül elfogadott néhány függőben lévő intézkedést, amelyeket egyeztetésre a Parlament elé terjesztett. Ezek közé tartozik a legfőbb ellenőrző hivatal hatáskörének a régiókra és az önkormányzatokra való kiterjesztésével, valamint az állami vállalatokba történő kinevezésekkel kapcsolatos javaslat, mely terület összeférhetetlenségi problémákat vethet fel, ezért itt elengedhetetlen a szabályozás. A visszaélést bejelentő személyek védelmére és a lobbitevékenységre vonatkozó javaslatokat azonban még nem fogadták el.

               (9)A Cseh Köztársaságban a munkaerőpiac jó teljesítményt nyújt. A foglalkoztatás az elmúlt hét évben folyamatosan nőtt, a munkanélküliség pedig jelentősen csökkent. Mindazonáltal a kisgyermekes nők, az alacsony képzettségűek és a fogyatékossággal élők munkaerőpiaci potenciálja továbbra is kihasználatlan. A munkaerőhiány tükrében ezért egyértelműen szükség van a munkaerőpiaci részvételük növelésére. A szülői szabadságot rugalmasabbá tevő közelmúltbeli intézkedések és a gyermekgondozási létesítmények számának emelkedése ellenére a nemek közötti foglalkoztatási egyenlőtlenség és bérszakadék továbbra is jelentős. A nők foglalkoztatási rátája jelentősen elmarad a férfiakétól. A megfizethető gyermekgondozási szolgáltatások szűkössége, a hosszú szülői szabadság, a rugalmas munkafeltételek szűk körű alkalmazása és a hosszú távú ellátást biztosító létesítmények hiánya még mindig nagymértékben befolyásolja a munkaerőpiaci részvételt. 2017-ben a háromévesnél fiatalabb gyermekek mindössze 6,5 %-a járt bölcsődébe (az uniós átlag 34,2 %). Bár a népesség kis hányadát teszik ki, az alacsony képzettségűek foglalkoztatási rátája jóval elmarad a közepesen és magasan képzettek foglalkoztatási rátájától. Hasonlóan, a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája továbbra is alacsony. Az állami foglalkoztatási szolgálatok – korlátozott kapacitásuk miatt – jelenleg nem tudnak személyre szabott, folyamatos támogatást nyújtani az álláskeresők számára. Az állami foglalkoztatási szolgálat bevonási és aktiválási kapacitásainak növelése hatékony és jól irányzott aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel kiegészülve hozzájárulna a hátrányos helyzetű csoportok részvételének növeléséhez.

               (10)Egy nagymértékben a feldolgozóiparra épülő gazdaságban a munkaerőpiaci és demográfiai korlátok indokolttá teszik az oktatásra és képzésre fordított beruházások fokozását, beleértve a foglalkoztatott felnőttekre irányulót is, annak biztosításához, hogy az ország kezelni tudja a gazdaság strukturális változásaiból, például a jövőbeli technológiai változásokból eredő kihívásokat. A készségkereslet és -kínálat közötti minőségi eltérések – többek között a jövőbeli automatizálásból és robotizációból eredő strukturális munkaerőhiány – különösen a digitális ágazatban jelentkezhetnek. Az új munkahelyek új kompetenciákat és jelentős beruházást igényelnek, különösen a fejlettebb technikai szakmai készségek és a digitális készségek terén, amelyekre várhatóan a jelenlegi mechanikus tevékenységek automatizálását követően szükség lesz. Bár az elmúlt években számos kezdeményezés indult útjára az átfogó készségstratégia bevezetésére, ezek még nem épültek be egy valódi, átfogó rendszerbe.

               (11)Az oktatási teljesítményt továbbra is erősen befolyásolja a diákok társadalmi-gazdasági háttere. 2016-ban az Európai Szociális Alap támogatásával az oktatás inkluzívabbá tételére irányuló reform kezdődött. Sikere a megfelelő és fenntartható nemzeti finanszírozás rendelkezésre állásától, a tanárok és oktatási asszisztensek képzésétől, valamint a közvélemény inkluzív oktatás előnyeivel kapcsolatos tudatosságának növelésétől függ majd. Bár az eredmények összességében pozitívak, az inkluzív oktatási reform hatása a roma gyermekek többségi oktatásban való részvételére még mindig korlátozott. A nem elegendő beruházás, a tanári szakma csekély vonzereje és a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek visszafogják az elérhető oktatási színvonalat. A szakma alacsony presztízse, a közelmúltbeli béremelés ellenére a más szakmákhoz viszonyítva alacsony bérek, valamint a korlátozott szakmai előmeneteli lehetőségek miatt tanárhiány van. A tanári szakma továbbra is viszonylag kevéssé vonzó a tehetséges fiatalok számára. Következésképpen a képzett tanárok hiánya – figyelemmel a kedvezőtlen demográfiai előrejelzésekre – azt jelzi, hogy a jövőben még nagyobb problémát jelenthet a tanárok felvétele és megtartása.

               (12)Annak ellenére, hogy a Cseh Köztársaság tranzitország, még mindig nem fejeződött be az európai közlekedési hálózatok – többek között a TEN-T folyosók – kiépítése. Hiányosságok vannak az elővárosi közlekedési infrastruktúra terén, ami a lakások megfizethetősége és a munkába járás szempontjából is problémát jelent. A gyenge közlekedési kapcsolatok az üzleti tevékenységet is gátolják, különösen a távoli területeken. Bár a nagyvárosi területeken folyamatban van a szuburbanizáció, az elővárosi közlekedési hálózatok fejletlenek, különösen ami a vasúti infrastruktúrát illeti. A szén-dioxid-kibocsátás csökkentése terén az ország teljesítménye gyenge, különösen a közlekedésben felhasznált megújuló energia arányát és az elektromos járművek elterjedtségét tekintve. Emellett előfordulhat, hogy az elektromos töltőállomások infrastruktúrájának tervezett bővítése nem lesz elegendő a jövőbeli kereslet kielégítésére. A fenntartható közlekedésre irányuló beruházások növelése hozzájárulhat a levegő- és zajszennyezés visszaszorításához, és enyhítheti annak közegészségügyi hatását, különösen a városi területeken. A digitális infrastruktúra javul, de a városi és a vidéki területek közötti szakadék továbbra is fennáll, mivel a vidéki háztartások mindössze 59 %-ában érhetők el a gyors széles sávú hálózatok. A rézvezetékes infrastruktúrán alapuló régebbi hálózatok korszerűsítése az állandóhelyű vezeték nélküli hozzáférési megoldásokkal együtt nem lesz elegendő az összekapcsoltságra vonatkozó 2025-re kitűzött célok teljesítéséhez. A jövőbeli összekapcsoltsági igények kezelése érdekében beruházásokra van szükség a nagyon nagy kapacitású (optikai szálas) hálózatok és a megfelelő keresletoldali intézkedések terén.

               (13)A cseh gazdaság energiaintenzitása továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban, mivel az energiahatékonyság – különösen az építőiparban – csak lassan javul. Az energiaintenzitás az ipari ágazatokban és a lakóingatlanok ágazatában a legmagasabb. Az energiahatékonyság javítása lehetőséget kínál a Cseh Köztársaság versenyképességének növelésére a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeinek csökkentése, a tisztább iparágak fejlesztése és az értéklánc kiteljesítése révén. A villamosenergia-termelésben a szén van túlsúlyban, és a szén-dioxid-kibocsátás legnagyobb forrása, jelentős mértékben veszélyeztetve a helyi levegőminőséget. Az elmúlt 5 évben jelentősen nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a kockázatmegelőzés terén nincsenek megfelelő intézkedések, amelyek a megfelelő megelőzést, a felkészültséget és a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kialakítását szolgálnák.

               (14)Az adminisztratív és szabályozási terhek hátráltathatják a beruházásokat. Számos cseh vállalkozás tartja a beruházások jelentős akadályának az adminisztratív és szabályozási terheket. A gyorsan változó jogszabályok és az összetett adminisztratív eljárások továbbra is komolyan hátráltatják a vállalkozói tevékenységet. A szerződések érvényesítésének költségei, az adó- és munkaügyi szabályok gyakori változásai, valamint az építési engedélyek megszerzésével kapcsolatos nehézségek potenciálisan visszafogják a befektetéseket az országban. Az adminisztratív terhek mértéke a régiók között is jelentős eltéréseket mutat. A közelmúltban előterjesztett javaslatok célja a tervezési eljárások összetettségének csökkentése, különösen a nagy infrastrukturális projektek esetében. Emellett a kormány 2021-ig új építésitörvény-tervezetet dolgoz ki a szociális partnerek bevonásával. A termékek piacfelügyeletével kapcsolatos hatáskör számos szervezet között oszlik meg, gyakoriak az átfedések, és ez problémát jelent a hatékony koordináció és az eredményes együttműködés szempontjából.

               (15)A közbeszerzési gyakorlatban, jóllehet az átláthatóság és a biztosított képzés javulóban van, jelentős az elmaradás a versenyképesség terén – az egyetlen pályázós eljárások nagy aránya miatt –, valamint a minőségi kritériumok használata és a közintézményekbe vetett bizalom terén. A közbeszerzési döntések túlnyomó része továbbra is a legalacsonyabb áron alapul, mivel a stratégiai megközelítés elfogadása még függőben van. Nagyobb hangsúlyt kapott a központosított közbeszerzés és a megosztott szakértelem igénybevétele, a gyakorlati megvalósítás azonban – a nyilvánvaló potenciál ellenére – meglehetősen lassú.

               (16)A Cseh Köztársaság még nem hozott létre a hazai kutatás-fejlesztésen alapuló, teljes mértékben működőképes innovációs ökoszisztémát. A kutatási-fejlesztési intenzitás növekedése ellenére az ország még mindig mérsékelten innovatívnak minősül uniós szinten, ami összefüggésben állhat azzal, hogy a közberuházások terén hiányzik egy teljes mértékben koherens, a gyenge kutatási teljesítmény fokozására, valamint a magánszféra és a tudományos körök közötti együttműködés javítására irányuló stratégia. A termelékenység növekedése főként a nagy külföldi vállalatoktól függ, miközben a hazai vállalkozások a hozzáadottérték-teremtés tekintetében lemaradásban vannak. Emellett viszonylag lassú ütemben nőtt a teljes tényezőtermelékenység, amely a tőke és a munkaerő termelésben való hatékony felhasználását jelző mutató. A hazai innovációra való fokozott összpontosítás a gazdaság egészében fellendítheti a termelékenységet, beleértve a kis- és középvállalkozásokat is.

               (17)A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó uniós alapok programozása hozzájárulhat az ajánlásokban azonosított egyes hiányosságok kezeléséhez, különösen az országjelentés
                  6
                D. mellékletében ismertetett területeken. Ez lehetővé tenné a Cseh Köztársaság számára, hogy az azonosított ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat, a regionális különbségeket is figyelembe véve. E beruházások sikerének egyik fontos tényezője az ezen alapok kezelését biztosító nemzeti igazgatási kapacitás megerősítése.

               (18)A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi konvergenciaprogramot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (19)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi konvergenciaprogramot, és azt a véleményt
                  7
                fogalmazta meg, hogy a Cseh Köztársaság várhatóan megfelel majd a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

               AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság 2019-ben és 2020-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Javítsa a nyugdíj- és egészségügyi rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát. Fogadja el a függőben lévő korrupcióellenes intézkedéseket.

               2.Mozdítsa elő a kisgyermekes nők foglalkoztatását, többek között a megfizethető gyermekgondozáshoz való hozzáférés javítása révén, és javítsa a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztatását. Növelje az oktatási és képzési rendszerek minőségét és inkluzivitását, ideértve a technikai és digitális készségek javítását és a tanári szakma presztízsének növelését.

               3.Állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a közlekedést, különös tekintettel a fenntarthatóságára, a digitális infrastruktúrát, a karbonszegény gazdaságra és energiatermelésre való átállást, ideértve az energiahatékonyságot, figyelembe véve a regionális különbségeket is. Csökkentse a beruházásokra nehezedő adminisztratív terhet, és tegye lehetővé a fokozottabban minőségalapú versenyt a közbeszerzés terén. Szüntesse meg a teljes mértékben működőképes innovációs ökoszisztéma fejlesztésének akadályait.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.18.
            COM(2019) 281 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Seychelle Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni a Seychelle Köztársasággal egy olyan új fenntartható halászati partnerségi megállapodásról és egy olyan új jegyzőkönyvről, amelyek megfelelnek az uniós flotta igényeinek, valamint összhangban vannak a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az Európai Unió és a Seychelle-szigetek között létrejött, jelenleg hatályos halászati partnerségi megállapodás
                     1
                  , amelyet a felek 2007. február 28-án írtak alá
                     2
                  , 2007. november 2-án lépett hatályba hatéves időtartamra. A megállapodás hallgatólagosan megújítható; a jelenlegi helyzet szerint 2019. november 1-jéig alkalmazandó. A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni egy új fenntartható halászati partnerségi megállapodásról, amely az 1380/2013/EU rendelet
                     3
                   egyes olyan rendelkezéseit is tartalmazná, amelyek a jelenlegi halászati partnerségi megállapodásban nem szerepelnek. A halászati partnerségi megállapodás jelenleg hatályos, hat évre szóló jegyzőkönyvének
                     4
                   alkalmazási időszaka 2014. január 18-án kezdődött és 2020. január 17-én ér véget. A jegyzőkönyv megállapítja az uniós flotta részére biztosított halászati lehetőségeket, valamint az azokért az Unió és a hajótulajdonosok által fizetett pénzügyi hozzájárulást.

                  A Seychelle-szigetek részére fizetendő éves uniós pénzügyi hozzájárulás összege 5 000 000 EUR-t tesz ki
                     5
                  , amelyből 2 500 000 EUR ágazati támogatásra van előirányozva.

               A Seychelle-szigetekkel kötött halászati partnerségi megállapodás négy uniós tagállam (Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Portugália) hajói számára biztosít halászati lehetőségeket a tonhal és egyes nagy távolságra vándorló fajok tekintetében. Az Európai Unió már megkezdte a kétoldalú fenntartható halászati partnerségi megállapodások hálózatának kialakítását az Indiai-óceán térségében; ilyen megállapodást kötött nevezetesen Mauritiusszal és Madagaszkárral.

               A fenntartható halászati partnerségi megállapodások nemzetközi szinten járulnak hozzá a közös halászati politika célkitűzéseinek előmozdításához, és biztosítják, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek is az uniós jog szerint alkalmazandó elveken és előírásokon alapuljanak, továbbá elősegítik az óceánok minden szempontból fenntartható kezelését. Ezenkívül a fenntartható halászati partnerségi megállapodások előmozdítják az Unió és partnerországai közötti tudományos együttműködést, a halászati erőforrásokkal való gazdálkodás javítása érdekében fokozzák az átláthatóságot és a fenntarthatóságot, továbbá segítik a halászat irányítását azáltal, hogy támogatják a nemzeti és külföldi flották tevékenységeinek megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét, valamint finanszírozást biztosítanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások hozzájárulnak továbbá a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődéséhez, valamint a növekedésnek és a tisztességes munkának a halászati tevékenységekkel összefüggésben történő előmozdításához. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások erősítik az Európai Unió pozícióját a nemzetközi és a regionális halászati szervezetekben, a Seychelle-szigetek esetében különösen az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC)
                  6
               .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Seychelle-szigetekkel az új megállapodás és jegyzőkönyv tárgyában folytatandó tárgyalások összhangban vannak az EU-nak az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokkal összefüggésben folytatott külső tevékenységével, különös tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló uniós célkitűzésekre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) az Unió külső tevékenységéről szóló ötödik része nemzetközi megállapodásokról szóló V. címének 218. cikke, amely meghatározza az Unió és a harmadik országok közötti megállapodások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan, kizárólagos hatáskör.

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A Bizottság 2019-ben elvégezte a Seychelle-szigetekkel kötött halászati partnerségi megállapodás hatályos jegyzőkönyvének utólagos értékelését, valamint a jegyzőkönyv lehetséges megújításának előzetes értékelését. Az értékelés következtetéseit külön bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza.

                  Az értékelés megállapította, hogy az EU halászati ágazatának alapos érdeke fűződik a Seychelle-szigetek területén folytatott halászathoz, és a jegyzőkönyv megújítása mindkét félnek érdekében áll. Ezen túlmenően a jegyzőkönyv megújítása növelné a megfigyelés, az ellenőrzés és a felügyelet hatékonyságát, továbbá hozzájárulna a térségben folytatott halászat megfelelőbb irányításához.

                  Az EU számára fontos egy olyan eszköz fenntartása, amely mélyreható ágazati együttműködést tesz lehetővé a Seychelle Köztársasággal, mivel a szóban forgó ország – a joghatósága alá tartozó halászati terület kiterjedéséből adódóan – szubregionális szinten az óceánpolitikai irányítás meghatározó tényezője. A Seychelle-szigetekkel fenntartott kapcsolat megerősítése annak érdekében is célszerű, hogy ezáltal az Unió szövetségeket építhessen ki az IOTC keretében. Az uniós flotta számára ez egyúttal azt is jelenti, hogy továbbra is hozzáfér egy fontos halászati területhez, ahol többéves nemzetközi jogi keretben alkalmazhat halászati stratégiákat. Ezenkívül Victoriának a főbb kirakodási kikötők egyikeként betöltött szerepe is alátámasztja a tervezett új jegyzőkönyv releváns voltát mind az EU halászati ágazata, mind pedig a partnerország szempontjából. A Seychelle-szigeteki hatóságoknak az a céljuk, hogy az óceánpolitikai irányítás megerősítése érdekében fenntartsák az EU-val kialakított kapcsolataikat, és ezáltal többéves finanszírozási lehetőségeket biztosító célzott ágazati támogatásban részesüljenek.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az értékelés részeként konzultációra került sor a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel, egyes nemzetközi civil szervezetekkel, valamint a Seychelle-szigetek halászati közigazgatási szerveivel és civil társadalmi szervezeteivel. A távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület keretében szintén folytak konzultációk a testület 2019. március 27-i ülésén.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A tárgyalások megkezdésére felhatalmazó határozat mellékletében előterjesztett tárgyalási irányelvek szerint a jegyzőkönyvbe indokolt beilleszteni egy, az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezést.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az új jegyzőkönyvvel kapcsolatos költségvetési vonzatok a Seychelle Köztársaság számára fizetendő pénzügyi hozzájárulást is magukban foglalnak. A kapcsolódó költségvetési előirányzatokat kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában minden évben bele kell foglalni a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó költségvetési sorba (11 03 01), és azoknak összhangban kell lenniük a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret pénzügyi programozásával. A kötelezettségvállalások és a kifizetések éves összege az éves költségvetési eljárás keretében kerül megállapításra, beleértve az év elején még hatályba nem lépett jegyzőkönyvekre elkülönített tartalékalapot
                  7
               .

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tárgyalások várhatóan 2019 második negyedévében kezdődnek meg.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy kezdje meg és folytassa le az új fenntartható halászati partnerségi megállapodás és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásokat a Seychelle Köztársasággal,

                  – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának,

                  – a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltak szerint a különbizottsággal egyeztetve folytassa le,

                  – a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Seychelle Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel indokolt tárgyalásokat kezdeni a Seychelle Köztársasággal egy új fenntartható halászati partnerségi megállapodás és egy új jegyzőkönyv megkötése céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Seychelle Köztársasággal egy új fenntartható halászati partnerségi megállapodás és egy új jegyzőkönyv megkötése céljából.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a(z) [a Tanács által kijelölt különbizottság neve]-gal konzultálva és az e határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelveknek megfelelően kell lefolytatni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 290., 2006.10.20., 2. o.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/hu/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=hu

                     (3)

                        Lásd az 1380/2013/EU rendelet VI. részének II. címét.

                     (4)

                        HL L 4., 2014.1.9., 3. o.

                     (5)

                        A jegyzőkönyv utolsó 4 évére vonatkozóan. Az első két év tekintetében a hozzájárulás összege 5 350 000 EUR volt.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                  , az Indiai-óceánban élő tonhalakkal és makrahalalkatúakkal való gazdálkodásért felelős kormányközi szervezet.

                     (7)

                        40. alcím (40 02 41. tartaléksor), a többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodásnak (2013/C 373/01) megfelelően.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.18.
            COM(2019) 281 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás
            A Tanács határozataa Seychelle Köztársasággal kötendő fenntartható halászati megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               MELLÉKLET

               Tárgyalási irányelvek

               –A tárgyalások célja az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötése a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló 2011. július 13-i bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban.

               –A fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak ezért meg kell határoznia a Seychelle Köztársasággal fenntartandó partnerségi viszony általános keretét, alapelveit és célkitűzéseit. Tartalmaznia kell továbbá egy olyan rendelkezést, amely hatályon kívül helyezi az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság között létrejött, jelenleg hatályos halászati partnerségi megállapodást
                  1
               .

               –Annak érdekében, hogy ez az új megállapodás és jegyzőkönyv előmozdítsa a fenntartható és felelősségteljes halászatot, és egyúttal kölcsönös előnyöket nyújtson az EU és a Seychelle Köztársaság számára, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem előtt:

               ·hozzáférés biztosítása a Seychelle Köztársaság halászati övezetéhez, az uniós flotta számára az övezetben történő halászathoz szükséges engedélyek megszerzése, és ezáltal többek között az uniós gazdasági szereplők rendelkezésére álló fenntartható halászati partnerségi megállapodások hálózatának bővítése az Indiai-óceán térségében;

               ·a rendelkezésre álló legmegalapozottabb tudományos szakvélemények és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó gazdálkodási tervek figyelembevétele a halászati tevékenységek környezeti fenntarthatóságának biztosítása, valamint a nemzetközi szintű óceánpolitikai irányítás előmozdítása céljából. A halászati tevékenységeknek kizárólag a rendelkezésre álló erőforrásokra kell irányulniuk, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön figyelmet fordítva az érintett állományok nagy távolságra vándorló természetére;

               ·törekvés arra, hogy az EU a halászati erőforrásokból megfelelő és az uniós flotta érdekeivel maradéktalanul összhangban álló mértékben részesüljön, amennyiben a szóban forgó erőforrások kiaknázásában más külföldi flották is érdekeltek, valamint arra, hogy minden külföldi flottára ugyanazok technikai feltételek legyenek alkalmazandók;

               ·annak biztosítása, hogy a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés az uniós flottának az adott térségben folytatott múltbeli és várható jövőbeli tevékenységén alapuljon, figyelembe véve a rendelkezésre álló legfrissebb és legjobb tudományos értékeléseket csakúgy, mint az EU legkülső régióinak érdekeit;

               ·az ágazati politika megerősítésére irányuló párbeszéd kialakítása a felelősségteljes halászati politika végrehajtásának előmozdítása érdekében, összhangban az ország fejlesztési céljaival, különösen azokkal, amelyek a halászati tevékenység irányítására, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a halászati tevékenységek ellenőrzésére, megfigyelésére és felügyeletére, valamint tudományos szakvélemények kibocsátására vonatkoznak; továbbá a gazdasági tevékenység fellendítése;

               ·annak biztosítása, hogy a jegyzőkönyv hozzájáruljon a fenntartható növekedésnek és a tisztességes munkának a halászati tevékenységekkel összefüggésben történő előmozdításához, figyelembe véve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeit;

               ·az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése a jegyzőkönyvbe.

               –A jegyzőkönyvnek meg kell határoznia különösen:

               ·az uniós hajók számára biztosítandó halászati lehetőségeket;

               ·a pénzügyi hozzájárulást és annak kifizetési feltételeit; valamint

               ·az ágazati támogatás végrehajtásának mechanizmusait.

                     (1)

                        HL L 290., 2006.10.20., 2. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.18.
            COM(2019) 280 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Szenegáli Köztársasággal létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               INDOKOLÁS

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni a Szenegáli Köztársasággal létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyvről, amely megfelel az uniós flotta igényeinek, valamint összhangban van a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az Európai Unió és Szenegál között létrejött, jelenleg hatályban lévő fenntartható halászati partnerségi megállapodás
                     1
                   aláírására 2014. november 20-án került sor
                     2
                  . A fenntartható halászati partnerségi megállapodás jelenleg hatályos, öt évre szóló jegyzőkönyvének
                     3
                   alkalmazási időszaka 2014. november 20-án kezdődött
                     4
                   és 2019. november 19-én ér véget. A jegyzőkönyv megállapítja az uniós flotta részére biztosított halászati lehetőségeket, valamint az azokért az Unió és a hajótulajdonosok által fizetett pénzügyi hozzájárulást.

                  A Szenegál részére fizetendő éves uniós pénzügyi hozzájárulás összege az első évre vonatkozóan 1 058 000 EUR, a második, a harmadik és a negyedik év tekintetében 988 000 EUR, az ötödik évet illetően pedig 918 000 EUR az évi 14 000 tonnában megállapított teljes referenciamennyiség fejében. Ezenkívül öt éven keresztül évi 750 000 EUR van előirányozva ágazati támogatásra.

               A Szenegállal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás két uniós tagállam (Spanyolország és Franciaország) hajói számára biztosít halászati lehetőségeket a tonhal és egyes, nagy távolságra vándorló fajok, továbbá két (spanyolországi) hajónak tengerfenéki fajok tekintetében. Az Európai Unió a kétoldalú fenntartható halászati partnerségi megállapodások egész hálózatát alakította ki az Atlanti-óceán nyugat-afrikai térségében; ilyen megállapodást kötött nevezetesen Marokkóval, Mauritániával, Gambiával, Bissau-Guineával, Libériával és Elefántcsontparttal.

                  A fenntartható halászati partnerségi megállapodások nemzetközi szinten járulnak hozzá a közös halászati politika célkitűzéseinek előmozdításához, biztosítva, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek is az uniós jog szerint alkalmazandó elveken és előírásokon alapuljanak. Ezenkívül a fenntartható halászati partnerségi megállapodások előmozdítják az Unió és partnerországai közötti tudományos együttműködést, a halászati erőforrásokkal való gazdálkodás javítása érdekében fokozzák az átláthatóságot és a fenntarthatóságot, továbbá segítik a halászat irányítását azáltal, hogy támogatják a nemzeti és külföldi flották tevékenységeinek megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét, valamint finanszírozást biztosítanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez és a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődésének támogatásához. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások erősítik az EU pozícióját a nemzetközi és a regionális halászati szervezetekben, Szenegál esetében különösen az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT)
                     5
                  . Végezetül az elérhető legmegalapozottabb tudományos szakvéleményen alapulnak, és hozzájárulnak a nemzetközi intézkedéseknek való megfelelés javításához, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet is.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Szenegállal az új jegyzőkönyv tárgyában folytatandó tárgyalások összhangban vannak az EU-nak az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) országokkal összefüggésben végzett külső tevékenységével, különös tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló uniós célkitűzésekre.

                  A Szenegál halászati ágazatában generált gazdasági tevékenység – jóllehet, helyi szinten – hozzá fog járulni az országból kiinduló irreguláris migráció okainak kezeléséhez.

               2.AZ AJÁNLÁS JOGI ELEMEI

               •Jogalap

                  A határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) az Unió külső tevékenységéről szóló ötödik része nemzetközi megállapodásokról szóló V. címének 218. cikke, amely meghatározza az Unió és a harmadik országok közötti megállapodások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan, kizárólagos hatáskör.

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A Bizottság 2019-ben elvégezte a Szenegállal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás hatályos jegyzőkönyvének utólagos értékelését, valamint a jegyzőkönyv lehetséges megújításának előzetes értékelését. Az értékelés következtetéseit külön bizottsági szolgálati munkadokumentum
                     6
                   tartalmazza.

                  Az értékelés megállapította, hogy az EU halászati ágazatának (mind a tonhalak, mind a tengerfenéken élő fajok vonatkozásában) alapos érdeke fűződik a Szenegál területén folytatott halászathoz, és a jegyzőkönyv megújítása segítene a megfigyelés, az ellenőrzés és a felügyelet megerősítésében, továbbá hozzájárulna a térségben folytatott halászat megfelelőbb irányításához. Az EU számára fontos egy olyan eszköz fenntartása, amely lehetővé teszi az ágazati együttműködést a szubregionális szinten meghatározó jelentőségű Szenegállal. Ezenkívül Dakarnak a főbb kirakodási kikötők egyikeként betöltött szerepe is alátámasztja a tervezett új jegyzőkönyv releváns voltát mind az EU halászati ágazata, mind pedig a partnerország szempontjából. A szenegáli hatóságoknak az a céljuk, hogy az óceánpolitikai irányítás megerősítése érdekében fenntartsák az EU-val kialakított kapcsolataikat, és ezáltal többéves finanszírozási lehetőségeket biztosító célzott ágazati támogatásban részesüljenek.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az értékelés részeként konzultációra került sor a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel, egyes nemzetközi civil szervezetekkel, valamint Szenegál halászati közigazgatási szerveivel és civil társadalmi szervezeteivel. A távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület keretében szintén folytak konzultációk.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A tárgyalások megkezdésére felhatalmazó határozat mellékletében előterjesztett tárgyalási irányelvek szerint a jegyzőkönyvbe indokolt beilleszteni egy, az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezést.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az új jegyzőkönyvvel kapcsolatos költségvetési vonzatok a Szenegáli Köztársaság számára fizetendő pénzügyi hozzájárulást is magukban foglalnak, amely összeegyeztethető a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel és különösen a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó költségvetési sor előirányzataival. A kötelezettségvállalások és a kifizetések éves összege az éves költségvetési eljárás keretében kerül megállapításra, beleértve az év elején még hatályba nem lépett javaslatokra elkülönített tartalékalapot
                     7
                  .

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tárgyalások várhatóan 2019 második negyedévében kezdődnek meg.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy kezdje meg és folytassa le a fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásokat a Szenegáli Köztársasággal,

                  – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának,

                  – a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltak szerint a különbizottsággal egyeztetve folytassa le,

                  – a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Szenegáli Köztársasággal létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel indokolt tárgyalásokat kezdeni a Szenegáli Köztársasággal létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyv megkötése céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Szenegállal a Szenegáli Köztársasággal létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyv megkötése céljából.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a(z) [a különbizottság nevét a Tanács illeszti be]-gal konzultálva és az e határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelveknek megfelelően kell lefolytatni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 304., 2014.10.23., 3. o.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/hu/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=hu

                     (3)

                        HL L 304., 2014.10.23., 9. o.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/hu/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=hu

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , a nemzetközi jog alapján létrehozott szerv, amelynek feladata a térségben élő, nagy távolságra vándorló fajok védelme és kezelése.

                     (6)

                        SWD(2019)208

                     (7)

                        Lásd a 40. költségvetési alcímet (40 02 41. tartaléksor), a többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodásnak (2013/C 373/01) megfelelően.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.18.
            COM(2019) 280 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás
            A Tanács határozataa Szenegáli Köztársasággal létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               MELLÉKLET

               –Tárgyalási irányelvek

               –A tárgyalások célja az Európai Unió és a Szenegáli Köztársaság között létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyv megkötése a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló 2011. július 13-i bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban.

               –Annak érdekében, hogy ez az új jegyzőkönyv előmozdítsa a fenntartható és felelősségteljes halászatot, és egyúttal kölcsönös előnyöket nyújtson az EU és a Szenegáli Köztársaság számára, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem előtt:

               ·hozzáférés biztosítása a Szenegáli Köztársaság halászati övezetéhez, az uniós flotta számára az övezetben történő halászathoz szükséges engedélyek megszerzése, és ezáltal többek között az uniós gazdasági szereplők rendelkezésére álló fenntartható halászati partnerségi megállapodások hálózatának bővítése Nyugat-Afrikában;

               ·a rendelkezésre álló legmegalapozottabb tudományos szakvélemények és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó gazdálkodási tervek figyelembevétele a halászati tevékenységek környezeti fenntarthatóságának biztosítása, valamint a nemzetközi szintű óceánpolitikai irányítás előmozdítása céljából. A halászati tevékenységeknek kizárólag a rendelkezésre álló erőforrásokra kell irányulniuk, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön figyelmet fordítva az érintett állományok nagy távolságra vándorló természetére;

               ·törekvés arra, hogy az EU a halászati többleterőforrásokból megfelelő és az uniós flotta érdekeivel maradéktalanul összhangban álló mértékben részesüljön, amennyiben a szóban forgó erőforrások kiaknázásában más külföldi flották is érdekeltek, valamint arra, hogy minden külföldi flottára ugyanazok technikai feltételek legyenek alkalmazandók;

               ·annak biztosítása, hogy a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés az uniós flottának az adott térségben folytatott múltbeli és várható jövőbeli tevékenységén alapuljon, figyelembe véve a rendelkezésre álló legfrissebb és legjobb tudományos értékeléseket;

               ·az ágazati politika megerősítésére irányuló párbeszéd kialakítása a felelősségteljes halászati politika végrehajtásának előmozdítása érdekében, összhangban az ország fejlesztési céljaival, különösen azokkal, amelyek a halászati tevékenység irányítására, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a halászati tevékenységek ellenőrzésére, megfigyelésére és felügyeletére, valamint tudományos szakvélemények kibocsátására vonatkoznak; a gazdasági tevékenység fellendítése és munkalehetőségek teremtése, hozzájárulva többek között a Szenegálból kiinduló irreguláris migráció okainak kezeléséhez;

               ·annak biztosítása, hogy a jegyzőkönyv hozzájáruljon a növekedésnek és a tisztességes munkának a tengeri tevékenységekkel összefüggésben történő előmozdításához, figyelembe véve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeit;

               ·az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése a jegyzőkönyvbe.

               –A jegyzőkönyvnek meg kell határoznia különösen:

               ·az uniós hajók számára biztosítandó halászati lehetőségeket kategóriánkénti bontásban;

               ·a pénzügyi hozzájárulást és annak kifizetési feltételeit; valamint

               ·az ágazati támogatás végrehajtásának mechanizmusait.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.3.
            COM(2019) 314 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási irányelveknek a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális kerettel kapcsolatos tárgyalások tekintetében történő kiegészítéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  2017. december 13-án a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) tizenegyedik miniszteri konferenciáján 70 WTO-tag a fejlesztési célú beruházások megkönnyítéséről szóló közös nyilatkozatot
                     1
                   fogadott el, amelyben azt kérték, hogy kezdődjön „strukturált vita a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális keret kialakításának céljával”. E vita célja a közvetlen külföldi tőkebefektetéseket (FDI) megkönnyítő keret elemeinek azonosítása és kidolgozása. Az Európai Unió (EU) és tagállamai határozottan támogatták a kezdeményezést, és csatlakoztak hozzá.

                  Az EU tevékenyen részt vett a strukturált vitában, amelynek megbeszéléseire 2018 során a WTO keretében került sor. A megbeszélések átláthatóak és nyitottak voltak valamennyi WTO-tag számára, és „a tagok által felvetett kérdések ellenőrzőlistáját” eredményezték, amely a WTO-tagok által a közvetlen külföldi tőkebefektetéseket megkönnyítő keret lehetséges elemeiként azonosított tételeket tartalmazza. Az „ellenőrző listát” 2018. december 6-án jóváhagyták egy áttekintő értekezleten.

                  2019-ben megkezdődött az egyeztetések új szakasza. A WTO-tagok az első félév tekintetében megállapodtak a találkozók menetrendjéről. A találkozókon az ellenőrző listán szereplő elemeket fogják kidolgozni. Az ilyen elemek kidolgozását célzó feltáró munka továbbra is átlátható lesz, és nyitott marad valamennyi WTO-tag számára. A megbeszélések az ellenőrző lista valamennyi elemét érintik majd az olyan kétoldalú és multilaterális megállapodások meglévő rendelkezéseinek példái alapján, amelyek relevánsak a beruházáskönnyítés szempontjából. Ezeket a példákat a „Szövegalapú példák tára” című dokumentumban gyűjtötték össze. 2019 júliusában tartanak majd áttekintő értekezletet. 2019 őszén a tagok valószínűleg elkezdenek majd konkrét szövegjavaslatokat tenni a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális keretre vonatkozóan. Ez azt jelenti, hogy a tárgyalások első szakasza valószínűleg 2019 szeptemberében-októberében kezdődik.

                  A tárgyalásokat a WTO keretein belül kell lefolytatni, és azoknak továbbra is átláthatónak kell lenniük és nyitva kell állniuk minden olyan WTO-tag előtt, amely a csatlakozás mellett dönt. A részt vevő tagok a tárgyalási folyamat során bármilyen tárgyalási javaslatot előterjeszthetnek a közvetlen külföldi tőkebefektetések megkönnyítésével kapcsolatban, a WTO keretében lebonyolításra kerülő tárgyalási folyamat kezdeti vagy későbbi szakaszában.

                  A Bizottság a dohai fejlesztési menetrend keretében felhatalmazást kapott a Tanácstól a WTO-n belüli – többek között a kereskedelemről és beruházásokról szóló – tárgyalások lefolytatására
                     2
                  . Mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetések a nemzetközi kereskedelem fontos hajtóerejének számítanak, a beruházáskönnyítés pedig a határokon átnyúló beruházások ösztönzésének az egyik módszere, mivel világszerte hozzájárul a stabil és kiszámítható beruházási környezet biztosításához,
                     3
                   a meglévő felhatalmazás kiterjed a beruházások megkönnyítéséről szóló új WTO-tárgyalásokra is, mivel azok a kereskedelem és a beruházás területéhez tartoznak
                     4
                  . Ezért nincs szükség olyan új tanácsi határozatra, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (3) bekezdése alapján felhatalmazást ad a tárgyalások megkezdésére.

                  Míg a kereskedelem és a beruházás nem új téma a WTO napirendjén,
                     5
                   a beruházáskönnyítésről szóló tárgyalások bizonyos szempontból újdonságot jelenthetnek és olyan kérdéseket is érinthetnek, amelyekkel kapcsolatban az EU sajátos prioritásokkal rendelkezik. Következésképpen a tárgyalási keretek pontosabb meghatározása érdekében a Bizottság kifejezetten a beruházáskönnyítésről szóló WTO-tárgyalásokra vonatkozó kiegészítő tárgyalási irányelvek elfogadását ajánlja a Tanácsnak.

                  A javasolt tárgyalási irányelvek annak biztosítására irányulnak, hogy az EU képes legyen részt venni a beruházáskönnyítés bármely olyan elemének megtárgyalásában, amelyre a részt vevő WTO-tagok javaslatot tesznek a tárgyalások során, maradéktalanul tiszteletben tartva az uniós vívmányokat, valamint a kereskedelmi és beruházási tárgyalások során meghozott uniós szakpolitikai döntéseket.

                  Az EU számára a tárgyalások célja az, hogy könnyebbé tegyék a beruházók és a vállalkozások, köztük a mikro-, kis- és középvállalkozások számára a közvetlen külföldi tőkebefektetéseket, továbbá hogy új lehetőségeket teremtsenek az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés előmozdításához. A beruházások megkönnyítését célzó multilaterális keret ugyanolyan módon mozdíthatná elő a globális beruházásokat, mint ahogyan a WTO a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodással a globális kereskedelem előmozdítását segíti. Annak érdekében, hogy a lehető legtöbb WTO-tag részvételével magas színvonalú eredményeket lehessen elérni, a szabályoknak és a kötelezettségvállalásoknak megfelelő rugalmasságot kell biztosítaniuk a tagok számára.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A fenti célkitűzések összhangban állnak az Európai Unióról szóló szerződéssel (EUSZ), amely úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió „előmozdítja valamennyi ország bekapcsolódását a világgazdaságba, egyebek mellett a nemzetközi kereskedelemben érvényesülő korlátozások fokozatos megszüntetése révén”
                     6
                  .

                  Az Európai Tanács 2018. június 28–29-i ülésén felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy részt vegyen a WTO korszerűsítésében az alábbi célkitűzések elérése érdekében: (1) a WTO relevánsabbá és alkalmazkodóbbá tétele változó világunkban, valamint (2) a WTO hatékonyságának erősítése. E folyamat központi pillérét képezi a WTO szabályalkotási tevékenységének korszerűsítése, ami a beruházáskönnyítésre vonatkozó jövőbeni tárgyalások egyik fő célkitűzése.

                  2018. szeptember 18-án a Bizottság a WTO korszerűsítéséről szóló stratégiai dokumentumot
                     7
                   terjesztett elő. A WTO szabályalkotási funkciójának megerősítésével összefüggésben a Bizottság többek között kiemelte, hogy „a Buenos Airesben jóváhagyott közös nyilatkozatok nyomán a munka már folyamatban van [...] a beruházáskönnyítés terén, de további erőfeszítésekre lesz szükség a hiányosságok kezeléséhez és a WTO szabálykönyvének naprakésszé tételéhez.”

                  Szabadkereskedelmi tárgyalásai során az EU rendszeresen ambiciózus intézkedéseket terjeszt elő az átláthatósággal és a hazai szabályozással kapcsolatban a szolgáltatási és a nem szolgáltatási ágazatban. A beruházáskönnyítési tárgyalásokkal kapcsolatosan javasolt tárgyalási irányelvek az EU által a szabadkereskedelmi megállapodásokban alkalmazott megközelítésen alapulnak.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az EU által a WTO-ban javasolható szabályok teljes mértékben összhangban lennének az EU vonatkozó belső piaci jogszabályaival és azokra épülnének, és tükröznék az EU által a kétoldalú tárgyalások során tett javaslatokat.

                  A javasolt tárgyalási irányelvek megerősítik, hogy az EU által elfogadott bármely szabálynak vagy kötelezettségvállalásnak összhangban kell lennie az uniós jogi kerettel (a melléklet 5. pontja).

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésével.

                  A 207. cikk szerint amennyiben a közös kereskedelempolitikára vonatkozó megállapodásokat kell megtárgyalni, a Bizottság ajánlásokat tesz a Tanácsnak. A Bizottság az ilyen tárgyalásokat a Tanács által e feladatának támogatására kijelölt különbizottsággal konzultálva, a Tanács által számára meghatározható irányelvek keretei között folytatja le.

                  Az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Bizottság ajánlásokat nyújt be a Tanácsnak. A Tanács jogosult arra, hogy felhatalmazást adjon a tárgyalások megkezdésére, és az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdése alapján a főtárgyaló számára irányelveket határozhat meg és kijelölhet egy különbizottságot, amellyel a tárgyalások folytatása során egyeztetni kell.

                  Ami a beruházáskönnyítésre vonatkozó WTO-tárgyalásokat illeti, a Tanács már felhatalmazást adott a kereskedelemről és beruházásról szóló WTO-tárgyalások megkezdésére, továbbá irányelveket bocsátott ki a Bizottság számára. Mindazonáltal kiegészítő tárgyalási irányelvek elfogadására van szükség e tárgyalások kereteinek pontosabb meghatározása érdekében. A Bizottság ennek megfelelően azt ajánlja a Tanácsnak, hogy az EUMSZ 218. cikke (3) és (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése alapján fogadjon el határozatot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A közös kereskedelempolitika az EUMSZ 3. cikke szerint az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó terület. Ennek megfelelően a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó (az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése).

               •Arányosság

                  A Bizottság ajánlása összhangban van az arányosság elvével (az EUSZ 5. cikkének (4) bekezdése).

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió Tanácsának határozata a WTO keretében történő beruházáskönnyítésről szóló tárgyalási irányelvekről, amely a dohai fejlesztési menetrendről a Bizottság számára kibocsátott irányelvek kiegészítésére irányul.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

                  Nem került sor nyilvános konzultációra, mivel a WTO-tárgyalások lényegi elemei még nem ismertek.

                  A Bizottság rendszeresen konzultációt folytat az érdekelt felekkel, többek között a kereskedelmi megállapodásokkal foglalkozó szakértői csoporttal
                     8
                  , és párbeszédet folytat a civil társadalommal
                     9
                  .

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálat nem készült, a következő okok miatt: a beruházáskönnyítésről szóló WTO-tárgyalások alapját a Tanács által a Bizottság számára kiadott, a WTO-tárgyalásokra vonatkozó meglévő felhatalmazás képezi (lásd az 1. szakaszt). A tárgyalások tartalma nem új szakpolitikai terület; hanem a bővebb körű WTO-tárgyalások folytatásának minősül, amelyet most leszűkítettek egy konkrétabb területre, amely nem terjed ki a beruházások liberalizálására és a beruházásvédelemre.

                  A beruházások megkönnyítését célzó multilaterális keret „ellenőrző listában” azonosított lehetséges elemei alapján nincs arra utaló jel, hogy egy ilyen megállapodás megerősítése jelentős hatást gyakorolna az EU-ra. Sokkal inkább olyan gyakorlatot kodifikálna, amely már kiforrottan működik az EU-n belül. A WTO-tárgyalások eredményeképpen létrejövő lehetséges új szabályok és kötelezettségvállalások bizonyos harmadik országokra, nevezetesen a fejlődő országokra és a legkevésbé fejlett országokra gyakorolnának jelentősebb hatást. Ezek a hatások azonban nem állapíthatók meg előzetesen. Először is, mivel a részt vevő WTO-tagok még nem terjesztettek elő tárgyalási javaslatokat. Másodszor pedig azért, mert nem ismert, hogy mely tagok fognak kötelezettségvállalásokat elfogadni a WTO-szabályokkal és -kötelezettségekkel kapcsolatban, és azt milyen időtartamban teszik majd.

                  Amint világosabbá válnak a potenciális hatások, vagyis amint a multilaterális keret és a WTO-tagok kötelezettségvállalásainak tartalma ismertebb lesz, a Bizottság újra fogja értékelni egy alaposabb elemzés szükségességét. Erre legkésőbb a WTO-tárgyalások lezárásáig sor fog kerülni.

                  Az EU tevékenyen részt vesz majd, és már a tárgyalások korai szakaszától javaslatokat fog benyújtani annak érdekében, hogy befolyásolni tudja azok eredményét.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Ez a kezdeményezés teljes mértékben tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartáját.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A kezdeményezésnek nincs költségvetési vonzata.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Tárgytalan.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási irányelveknek a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális kerettel kapcsolatos tárgyalások tekintetében történő kiegészítéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (3) és (4) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A dohai fejlesztési menetrend keretében a Tanács már felhatalmazást adott a Bizottság számára a Kereskedelmi Világszervezeten (a továbbiakban: WTO) belüli tárgyalások megkezdésére, valamint többek között a kereskedelemről és beruházásról szóló tárgyalási irányelveket határozott meg a számára.

               (2)2017. december 13-án a Kereskedelmi Világszervezet tizenegyedik miniszteri konferenciáján 70 WTO-tag a fejlesztési célú beruházások megkönnyítéséről szóló közös nyilatkozatot
                  10
                fogadott el, amelyben azt kérték, hogy kezdődjön „strukturált vita a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális keret kialakításának céljával”.

               (3)A legfrissebb menetrend
                  11
                szerint az egyeztetések jelenlegi, a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális keret lehetséges elemeinek kidolgozását célzó szakaszát 2019 júliusában lezárják, ezt követően a tárgyalások első szakasza valószínűleg 2019 őszén kezdődik majd.

               (4)Kiegészítő tárgyalási irányelvek elfogadására van szükség ahhoz, hogy még konkrétabban felvázolják az Unió beruházáskönnyítésről szóló jövőbeli WTO-tárgyalások során képviselendő álláspontját.

               (5)A 207. cikk (3) bekezdése értelmében továbbra is a Kereskedelempolitikai Bizottságot kell kijelölni azon különbizottságként, amellyel a tárgyalások folyamán egyeztetni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság számára meghatározott, a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalási irányelveket a mellékletben foglalt, a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális kerettel kapcsolatos tárgyalásokra vonatkozó tárgyalási irányelvek egészítik ki.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        WT/MIN(17)/59, 2017. december 13.

                     (2)

                        A dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó engedélyezés az 1999. október 25. és 2008. július 18. között született tanácsi következtetések útján történt.

                     (3)

                        A fejlesztési célú beruházások megkönnyítéséről szóló strukturált vita találkozóinak legutóbbi, 2019. április 17-i menetrendje (INF/IFD/W/3) „a tagok által felvetett kérdések ellenőrzőlistájának” alapján rendelkezik arról, hogy a beruházáskönnyítés a közvetlen külföldi tőkebefektetések tekintetében világszerte stabil, átlátható és kiszámítható üzleti környezet biztosításáról szól. „A tagok által felvetett kérdések ellenőrzőlistájának” 2018. november 9-i legújabb változatát minden tagnak megküldték a 2018. november 27-i áttekintő és a következő kérdésekről szóló informális feljegyzés mellékleteként.

                     (4)

                        A hivatkozás különösen a következő dátumú tanácsi következtetésekre vonatkozik: 1999. október 26., 1999. december 8., 2001. október 29., 2001. november 21., 2003. július 21. (amely kifejezetten rendelkezik arról, hogy a szingapúri és dohai miniszteri nyilatkozatok és a dohai menetrenddel kapcsolatosan elfogadott szövegek, valamint a korábbi tanácsi következtetések képezik az Unió fellépésének alapját a dohai fejlesztési menetrend tárgyalásai során), 2003. december 5., 2004. október 6., 2005. július 19., 2005. október 18. (amely kifejezetten emlékeztetett arra, hogy az 1999. október és 2005. július közötti tanácsi következtetések érvényben maradnak, és együttesen alkotják a Bizottság megbízását a dohai fejlesztési menetrend tárgyalásaira vonatkozóan), 2005. november 21., 2006. június 12., 2008. március 10. és 2008. július 18.

                     (5)

                        A kereskedelem és a beruházás közötti kapcsolattal foglalkozó WTO-munkacsoportot 1997-ben indították.

                     (6)

                        Az EUSZ 21. cikke (2) bekezdésének e) pontja.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.3.
            COM(2019) 314 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA Tanács határozata
            a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási irányelveknek a beruházások megkönnyítését célzó multilaterális kerettel kapcsolatos tárgyalások tekintetében történő kiegészítéséről

               MELLÉKLET

               1.A SZABÁLYOK ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK JELLEGE ÉS HATÁLYA

               1.A dohai fejlesztési menetrend keretében a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) belüli tárgyalásokra vonatkozó, meglévő tanácsi felhatalmazás alapján a beruházáskönnyítésről szóló multilaterális tárgyalások célja egy olyan multilaterális szabálykeret kialakítása, amely a közvetlen külföldi tőkebefektetések megkönnyítését célozza világszerte. A cél az, hogy átláthatóbb, hatékonyabb és előreláthatóbb környezet jöjjön létre a határokon átnyúló beruházások megkönnyítéséhez. A keretnek a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre kell helyeznie a hangsúlyt a rövidtávú tőkemozgások kizárása mellett, és azt a célt kell kitűznie, hogy olyan megfelelő feltételeket biztosítson a nemzetközi beruházások számára, amelyek hatékonyan szolgálják a fenntartható fejlődést, miközben megőrzik a fogadó országok azon képességét, hogy saját területükön szabályozzák a beruházói tevékenységet.

               2.A 2017. december 13-án a Kereskedelmi Világszervezet tizenegyedik miniszteri konferenciáján 70 WTO-tag által elfogadott, a fejlesztési célú beruházások megkönnyítéséről szóló közös miniszteri nyilatkozatnak megfelelően ezek a tárgyalások nem foglalkoznak majd a piacra jutással, a beruházásvédelemmel, valamint a beruházó és állam közötti vitarendezéssel.

               3.A tárgyalások lefolytatása és lezárása során megfelelő figyelmet kell fordítani a tagok WTO szerinti jogaira és kötelezettségeire, tiszteletben tartva az átláthatóság és az inkluzivitás elvét és építve a meglévő WTO-megállapodásokra.

               4.A tárgyalásokon magas színvonalú szabályoknak és kötelezettségvállalásoknak a lehető legtöbb WTO-tag részvételével történő kidolgozását kell célul kitűzni. A tárgyalások során figyelembe kell venni, hogy a WTO-tagok egyedülálló lehetőségekkel rendelkeznek és ezzel egyidejűleg kihívásokkal szembesülnek a beruházások megkönnyítése terén. Ennélfogva a szabályoknak és kötelezettségvállalásoknak megfelelő rugalmasságot kell biztosítaniuk.

               5.Az Európai Unió által elfogadott szabályoknak és kötelezettségvállalásoknak figyelembe kell venniük a meglévő WTO-megállapodásokban foglalt, megkülönböztetésmentességre vonatkozó kötelezettséget, amennyiben ezek relevánsak és alkalmazandók a beruházások megkönnyítése terén.

               2.A SZABÁLYOK ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK JAVASOLT TARTALMA

               6.A tárgyalások során ki kell dolgozni a WTO-nak a közvetlen külföldi tőkebefektetések megkönnyítését célzó új szabálykeretét. Ez a keret átlátható, hatékony és kiszámítható környezetet kell hogy teremtsen a nemzetközi beruházások számára, amely előnyös valamennyi uniós vállalkozás, köztük a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, továbbá a keretnek meg kell erősítenie a fejlődő és legkevésbé fejlett országok közvetlen külföldi tőkebefektetéseket vonzó kapacitásait, növelve ezzel a globális értékláncokban való részvételüket.

               7.A tárgyalásokat nyitott és inkluzív módon fogják lefolytatni. Ezért azok kiterjedhetnek a beruházáskönnyítés bármely olyan vonatkozására, amelyre a részt vevő tagok javaslatot tesznek. A beruházáskönnyítés területeken átívelő jellegének elismerése mellett a tárgyalások olyan kérdésekre is kiterjedhetnek, mint például:

               –A beruházási intézkedések átláthatóságának és kiszámíthatóságának javítását célzó elemek, ideértve a közvetlen külföldi tőkebefektetések belépésére és működésére alkalmazandó szabályokat és feltételeket (az intézkedések és információk közzététele és elérhetősége; a WTO értesítése; tájékoztatási pontok);

               –Az igazgatási eljárások és előírások egyszerűsítésére és felgyorsítására irányuló elemek (igazgatási eljárások és dokumentálási előírások; az igazgatási eljárások időkorlátja; a hiányos kérelmek kezelése; díjak és illetékek; az igazgatási eljárások felülvizsgálata; az e-közigazgatás alkalmazása; egyablakos típusú ügyintézési mechanizmusok; kapcsolattartó pont/ ombudsman típusú mechanizmusok, ideértve a vonatkozó érdekelt felekkel való kapcsolattartást és a vitamegelőzést is);

               –A nemzetközi együttműködést, az információmegosztást, a bevált módszerek cseréjének fokozását célzó elemek (a tagok közötti nemzetközi együttműködés; multilaterális szintű nemzetközi együttműködés a WTO beruházáskönnyítési ügyekkel foglalkozó bizottsága keretében);

               –A fejlesztési dimenzió (a fejlődő országok előtt álló kihívások; a bevált gyakorlatok megosztása; különleges és megkülönböztetett elbánásra vonatkozó rendelkezések; technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés), továbbá a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a fenntartható fejlődés előmozdítása.

               8.Az Európai Unió ezen irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytathat a beruházáskönnyítésnek a részt vevő tagok által javasolt egyéb vonatkozásairól is.

               9.Az Európai Unió által elfogadott bármely szabálynak vagy kötelezettségvállalásnak összhangban kell lennie az uniós jogi kerettel.