				|

		52013DC0393

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Lengyelországban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről /* COM/2013/0393 final - 2013/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
a Lengyelországban fennálló túlzott
költségvetési hiány megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       Az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a
tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
(2)       A Stabilitási és Növekedési
Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez
vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén
alapul.
(3)       A Tanács 2009. július 7-én az
Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdése
szerinti határozatában megállapította, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll
fenn, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén
követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról
szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[1] 3. cikkével összhangban
ajánlást adott ki a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő
megszüntetéséről[2].
Az államháztartási hiánynak hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá
történő csökkentése érdekében a lengyel hatóságoknak az ajánlás szerint
2009-ben a terveknek megfelelően végre kell hajtaniuk a költségvetési
ösztönző intézkedéseket, 2010-től kezdődően gondoskodniuk
kell legalább a GDP 1,25 %-ának megfelelő éves átlagos strukturális
költségvetési erőfeszítésről, meg kell határozniuk az ahhoz szükséges
részletes intézkedéseket, hogy a hiányt 2012-ig a referenciaérték alá szorítsák
és reformokat kell bevezetniük az elsődleges folyó kiadások megfékezésére
a következő években. A Tanács 2010. január 7-ét jelölte meg az eredményes
intézkedések megtételének határidejeként.
(4)       2010. február 3-án a
Bizottság megállapította, hogy a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi
előrejelzése alapján Lengyelország a Tanács 2009. július 7-i
ajánlásával összhangban megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a költségvetési hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték
alá szorítsa, így a túlzotthiány-eljárás keretében nincs szükség
kiegészítő intézkedésekre. A Bizottság a 2011. őszi előrejelzése
alapján úgy vélte, hogy Lengyelország nem halad megfelelő ütemben és
további intézkedéseket kért, amelyeket Lengyelország megtett. Így 2012. január
11-én a Bizottság megerősítette, hogy a lengyel hatóságok eredményes
intézkedéseket tettek a túlzott hiány időben és fenntartható módon
történő megszüntetése érdekében, és így a Lengyelországra vonatkozó túlzotthiány-eljárás
keretében abban az időpontban nincs szükség további intézkedésekre.[3]
(5)       Az 1467/97/EK rendelet
3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Tanács a Bizottság ajánlása
alapján az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő
felülvizsgált ajánlás elfogadásáról határozhat, amennyiben sor került
eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá, ha az említett ajánlás
elfogadását követően a költségvetésre jelentős negatív hatást
gyakorló, előre nem látható gazdasági események következtek be. A költségvetésre
jelentős és kedvezőtlen hatást gyakorló, előre nem látható
kedvezőtlen gazdasági eseményeket a tanácsi ajánlás alapjául szolgáló
gazdasági előrejelzéssel összevetve kell megvizsgálni.
(6)       Az EUMSZ 126. cikke
(7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének
megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül
történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett
tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hathónapos
határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló
eredményes intézkedések meghozatalára. Továbbá a túlzott hiány
megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak olyan éves költségvetési
célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó
előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz
az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított
egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának
megfelelő egyenlegjavulással.
(7)       A Bizottság szolgálatainak
2009. tavaszi előrejelzése szerint – amely az EKSZ 104. cikke (7)
bekezdése szerinti, 2009. július 7-i tanácsi ajánlás alapjául szolgált – a
lengyel gazdaság 2010-ben 0,8 %-kal bővül, viszont a 2011. és 2012.
év kívül esett az előrejelzés horizontján. 2009-ben a reál-GDP
1,6 %-kal nőtt, amit főként a költségvetési és monetáris
politika enyhülése, az infrastrukturális beruházásokat finanszírozó uniós
pénzeszközök beáramlása és a valuta leértékelődése vezérelt. Az export
növekedése és a belső kereslet újjáéledése 2010-ben és 2011-ben a reál-GDP
3,9 %-os, illetve 4,5 %-os növekedésével kísért élénküléshez
vezetett, így 2010-ben a GDP növekedése jóval meghaladta a Bizottság
szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében várt, a GDP 0,8 %-át
kitevő mértéket. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi
előrejelzése, amely az előrejelzési időszakon túlra várta a
kibocsátási rés bezárulását, feltételezte, hogy a lengyel gazdaság növekedési
rátája annak potenciálja körüli lesz a későbbi években. Mindazonáltal a
lengyel gazdaság 2012-ben hirtelen lelassult, a reál-GDP 1,9 %-os
növekedése mellett. Az államháztartási konszolidáció, a gyenge hitelezés és az
ingatlanvásárlástól visszariadó háztartások miatt a beruházások, különösen az
építőiparban, visszafogottá váltak. Összességében Lengyelország gazdasági
tevékenysége 2009‑2012 között viszonylag rugalmas volt, noha a reál-GDP
növekedése 2012-ben elmaradt potenciáljától, amit főként a globális
gazdasági és pénzügyi válság okozott.
(8)       A Bizottság szolgálatainak
2013. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP 2013-ban csupán
1,1 %-kal növekszik. A magánfogyasztás a csökkenő foglalkoztatás, a
lassú bérnövekedés és a megtakarításaikat növelő háztartások miatt
várhatóan 0,8 %-kal nő. A bruttó állóeszköz-felhalmozás trendje ‑
különösen az infrastruktúra-építés terén ‑ 2,6 %-os csökkenéssel
várhatóan negatív marad, ami a további költségvetési konszolidációt, a gyenge
külső keresletet és a mérsékelt hitelbővülést tükrözi. 2014-ben a
reál-GDP 2,2 %-os növekedése mellett a gazdaság várhatóan kissé
megélénkül, jóllehet ez mindkét irányban kockázatoknak van kitéve a globális
fellendülés ütemétől függően.
(9)       Az államháztartási hiány a
jelentős költségvetési ösztönzők és a magas növekedésen alapuló
erős, beépített kiadási dinamika miatt 2009-ben a GDP 7,4 %-ára
ugrott (2008-ban a GDP 3,7 %-a volt). A túlzotthiány-eljárás elindítása
után a 2010. évi konszolidációs intézkedések az állami szektor bérköltségét, a
folyó kiadásokat és a megnövelt jövedéki adókat célozták. Az államháztartási
hiány a 0,6 %-ot kitevő konszolidációs intézkedések ellenére a GDP
7,9 %-ára növekedett 2010-ben, amelynek oka az állami beruházások és a
köztes fogyasztás jelentős növekedése volt (a GDP 0,4 %-a, illetve
0,5 %-a). Az államháztartási hiányt 2011 óta befolyásolta a folytatódó
konszolidációs erőfeszítés, többek között a nyílt nyugdíjalapokba
áthelyezett szociális hozzájárulások csökkentése, a héa-kulcsok emelése és más
adók bevételnövelő módosítása, egy ideiglenes kiadási szabály bevezetése
és az aktív munkaerő-piaci intézkedésekre fordított kiadások csökkentése.
Az államháztartási hiány így 2011-ben a GDP 5 %-ára csökkent.
(10)     Az államháztartási hiány a
2013. áprilisi Eurostat-adatközlésben szereplő aktuális adatok alapján
2012-ben a GDP 3,9 %-át tette ki. A 2012. évi hiány magasabb a lengyel
hatóságok által 2012. szeptemberben nyilvánosan bejelentettnél, amit a GDP
3,5 %-ára vártak. Különösen a kamatkiadások és a szociális transzferek
voltak magasabbak az előre jelzettnél. Bevételi oldalon a közvetett adók,
különösen a héa volt jóval alacsonyabb a vártnál. Az ennél is rosszabb
eredményt megakadályozta az állami beruházások tervezettnél kisebb mértékű
végrehajtása, amit a beérkezett alacsonyabb tőketranszferek részben
ellensúlyoztak.
(11)     A Bizottság szolgálatainak
2013. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP
3,9 %-a lesz (szemben Lengyelország 2013. évi, a GDP 3,5 %-át
kitevő hiánycéljával), 2014-ben pedig ‑ változatlan politika
feltételezése mellett – a GDP 4,1 %-a. Figyelembe véve a 2013. évi
aktualizált lengyel konvergenciaprogramban szereplő kiegészítő
intézkedéseket, amelyeket a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi
előrejelzésének lezárása után tettek közzé, az értékelés alig változik. A
konvergenciaprogram 2013-ra vonatkozóan nem tartalmaz új diszkrecionális
intézkedéseket. Noha a konvergenciaprogram a héa-kulcsokat jelenlegi szintjükön
tervezi tartani a csökkentésük helyett, ezen intézkedés megvalósítása a
Bizottság becslése szerint 2014-ben a GDP 3,7 %-ára csökkentené a hiányt.
A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzését ezért frissítették a
konvergenciaprogramban foglalt intézkedésekkel, hogy pontos alapforgatókönyv
álljon rendelkezésre az új ajánláshoz.
(12)     2013-ban és azt követően
a költségvetési célok legfőbb lefelé irányuló kockázata ‑ a múltbéli
tapasztalatok alapján – a közvetett és közvetlen adóbevételek erős
prociklikussága, ami elmarad az előrejelzésben használt standard bevételi
rugalmasságtól. Ez különösen 2012-ben volt tapasztalható, amikor a közvetett
adóbevételek a héa-visszatérítések és a héa-hátralékok növekedése miatt az
adóalap bővítése ellenére visszaestek.
(13)     A strukturális hiány a
2010-ben a GDP 8,3 %-át kitevő értékről 2011-ben 5,4 %-ra
csökkent, 2012-ben pedig 3,8 %-ra. Az ebben az időszakban
végrehajtott konszolidációs intézkedések különösen a közvetett adókra, a
rokkantsági járulékokra, a nyílt nyugdíjalapokba befizetett járulékokra, az
állami szektor (kivéve a helyi önkormányzatok) bérköltségeire és a köztes
fogyasztásra irányultak. Ezek az intézkedések számottevőek voltak és a
bevételi és kiadási oldalt egyaránt érintették. Összességében 2011-ben a GDP
2,1 %-át, 2012-ben pedig a GDP 1,6 %-át tették ki.
(14)     Ez a becslések szerint a
2010–2012 közötti időszak tekintetében a GDP 1,5 %-ának
megfelelő átlagos éves költségvetési erőfeszítést jelent. Figyelembe
véve a potenciális kibocsátásnövekedésnek az ajánlás kibocsátása óta történt
jelentős felfelé való módosítását (–0,3 százalékpont), és mivel a
bevételek váratlanul lassabb ütemben nőttek, mint amire a standard
rugalmasság alapján a GDP-növekedésből számítani lehetett (+0,4
százalékpont), az átlagos éves kiigazított strukturális erőfeszítés (a GDP
1,6 %-a) meghaladja a 2010‑2012 közötti időszakra ajánlott
átlagos éves költségvetési erőfeszítést (a GDP 1,25 %-a). Alulról
felfelé irányuló megközelítés szerint a konszolidációs intézkedések összesített
nagyságrendje a 2010‑2012. közötti időszakban a GDP mintegy
4,3 %-át teszi ki. Lengyelország tehát eredményes intézkedéseket tett.
(15)     Az Európai Bizottság 2012. évi
költségvetési fenntarthatósági jelentéséből kiderül, hogy Lengyelország
rövid távon nem szembesül a költségvetési stressz kockázatával. Az országra
középtávon közepes fenntarthatósági kockázat, hosszú távon alacsony kockázat
jellemző, feltéve, hogy a költségvetési konszolidációs terveket teljes
körűen végrehajtják. Az idősödésről szóló 2012. évi jelentés
szerint a 2010‑2060 közötti években az elöregedéshez kötődő
állami kiadások összességében korlátozottan emelkednek. Ettől függetlenül
Lengyelországnak továbbra is hosszú távú fenntarthatóságot növelő
szakpolitikákat kell végrehajtania, de ez az erőfeszítés elmarad az Unió
egészében szükséges átlagos javulástól.
(16)     Az államadósság a 2011-ben a
GDP 56,2 %-át kitevő értékről 2012-ben a GDP 55,6 %-ára
csökkent, jelentős volumenű SFA-tételek mellett. A Bizottság
szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint az adósság 2013-ban a
GDP 57,5 %-ára emelkedik, és változatlan politika feltételezése mellett
2014-ben a GDP 59 %-ára.
(17)     Ahhoz, hogy a hiányt 2013-ra
(azaz a határidőt egy évvel meghosszabbítva) a GDP 3 %-ában
meghatározott küszöb alá szorítsák, legalább a GDP 1,4 %-ának
megfelelő strukturális erőfeszítésre van szükség. Ez az éves
erőfeszítés magasabb lenne a 2009. július 7-i tanácsi ajánlásban
előírtnál (a GDP 1,25 %-a), annak ellenére, hogy a költségvetési
kockázat 2009 óta csökkent, mivel az államháztartási hiány sokkal alacsonyabb
szinten van és az adósság a 60 %-os küszöbérték alatt marad.
Következésképpen megengedhető a konszolidáció fokozatosabb üteme, mivel
így a 2013-ban megvalósítandó korrekció esetén számottevő kibocsátási
költségek is csökkennének. Különösen, mivel az ajánlást követően az
előírt intézkedések hatályba léptetésére korlátozott idő állna
rendelkezésre, ezek nagyságrendjét növelni kell, hogy az egész év tekintetében
elérhető legyen a GDP mintegy 1 %-át kitevő hatás.
(18)     A fentiek fényében és a
Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival összhangban indokolt a túlzott
hiány kiigazításának határidejét két évvel meghosszabbítani.
(19)     A túlzott hiány 2014. évi kiigazítása
arányban állna a 2013-ra a GDP 3,6 %-ában, 2014-re pedig a GDP
3,0 %-ában meghatározott közbenső államháztartási hiánycélokkal. A
strukturális költségvetési egyenleg e célokhoz köthető, alapul szolgáló
javulása 2013-ban a GDP 0,8 %-a, 2014-ben pedig a GDP 1,3 %-a. Ez azt
jelenti, hogy 2013-ban a GDP 0,4 %-át, és 2014-ben a GDP 0,4 %-át
kitevő kiegészítő intézkedésekre lesz szükség a tavaszi
előrejelzésben és a konvergenciaprogramban már szereplőkön felül,
amelyeknek becsült költségvetési hatása 2013-ban a GDP 0,25 %-a, 2014-ben
pedig 0,4 %-a.
(20)     Lengyelország teljesíti annak
feltételeit, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának
felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet 3. cikkének
(5) bekezdésében meghatározott, a túlzott államháztartási hiány
megszüntetésére kitűzött határidő meghosszabbítható legyen,
ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
(1)
Lengyelországnak legkésőbb 2014-ig meg kell
szüntetnie a túlzott hiányt.
(2)
Lengyelországnak 2013-ban a GDP 3,6 %-át,
2014-ben pedig a GDP 3,0 %-át kitevő államháztartási hiányt kell
elérnie, ami a Bizottság szolgálatainak aktualizált 2013. tavaszi
előrejelzése alapján összhangban van a strukturális egyenlegnek a GDP
0,8 %-át, illetve 1,3 %-át kitevő éves javulásával.
(3)
Lengyelországnak szigorúan végre kell hajtania a
már elfogadott intézkedéseket, és ki kell egészítenie azokat a túlzott hiány
legkésőbb 2014-ben való megszüntetéséhez szükséges további
intézkedésekkel.
(4)
A Tanács [2013. október 1-jei] határidőt
állapít meg Lengyelország számára eredményes intézkedések meghozatalára,
valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a)
bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében
kidolgozott konszolidációs stratégiáról.
Ezen túlmenően a lengyel hatóságoknak i.
javítaniuk kell az államháztartás színvonalát, különösen a növekedést
ösztönző infrastruktúra-beruházások csökkentésének minimalizálása és a
szociális kiadásoknak és azok hatékonyságának alapos felülvizsgálata révén; ii.
javítaniuk kell az adómorált és fokozniuk az adóigazgatás hatékonyságát, és
iii. kötelezőbb jellegűvé és átláthatóbbá kell tenniük az
államháztartás intézményi keretét, többek között az állami költségvetésre
vonatkozó állandó kiadási szabály azonnali elfogadásával. Végül a költségvetési
konszolidációs stratégia sikerének biztosítása érdekében fontos, hogy az
európai szemeszter keretében Lengyelországnak címzett tanácsi ajánlásokkal
összhangban átfogó strukturális reformokkal támasszák alá a költségvetési
konszolidációt. A 4. ajánlásban előirányzott jelentésen felül a lengyel hatóságok
a fenti ajánlások végrehajtása terén elért haladásról a konvergenciaprogram egy
különálló fejezetében jelentést tesznek mindaddig, amíg a túlzott hiány teljes
körű kiigazítására sor nem került.
Ennek az ajánlásnak a Lengyel Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
[2]               A Lengyelországra vonatkozó
túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok megtalálhatóak a következő
weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm
[3]               A Bizottság közleménye a Tanácsnak ‑ A
költségvetés végrehajtásának a bizottsági szolgálatok 2011. őszi
előrejelzését követő értékelése a folyó túlzotthiány-eljárások
keretében, COM(2012) 4 final, 2012.1.11.


title: A Tanács ajánlása ( 2012. július 10. ) Dánia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és Dánia 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi vélemény adásáról

text:
               24.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 219/21

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2012. július 10.)
   Dánia 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és Dánia 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi vélemény adásáról
   2012/C 219/06
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A Tanács 2011. július 12-én ajánlást (4) fogadott el Dánia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt adott Dánia 2011–2015-ös időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramjáról.

               (4)

               A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Dániát azon államok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor.

               (5)

               A Tanács 2011. december 1-jén következtetéseket fogadott el, amelyekben felhívta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy a Foglalkoztatási Bizottsággal és más bizottságokkal együttműködésben nyújtsa be a Tanácsnak az Európa 2020 szakpolitikai ciklus keretében javasolt intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeit. Az említett észrevételek a Foglalkoztatási Bizottság véleményének részét képezik.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2012. február 15-én elfogadta a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2012. március 2-án jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

               (9)

               Dánia 2012. április 30-án benyújtotta a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját és a 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálatában megállapította, hogy Dánia belső és külső egyensúlyhiánnyal küzd, melyeknek azonban egyike sem túlzott mértékű.

               (10)

               A konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A GDP növekedését 2012-ben 1,2 %-osra és 2013-ban 1,5 %-osra előrejelző forgatókönyv nagyjából megfelel a Bizottság szolgálatai 2012. évi tavaszi előrejelzésének, mely szerint a GDP 1,1 %-kal illetve 1,4 %-kal növekedik. Ennek megfelelően a költségvetési hiányok enyhén kisebbek a konvergenciaprogramban (a GDP 4,0 %-a és 1,8 %-a 2012-ben, illetve 2013-ban, a Bizottság szolgálatainak 2012. évi tavaszi előrejelzésében szereplő, a GDP 4,1 %-át és 2,0 %-át kitevő értékhez képest). A programban körvonalazott költségvetési stratégia célja a túlzott hiány 2013-ra történő megszüntetése, és a GDP 0,5 %-át meg nem haladó strukturális hiányt jelentő középtávú költségvetési cél elérése. A kormány célja továbbá, hogy a költségvetés 2020-ban legalább strukturálisan kiegyensúlyozott legyen.
               A konvergenciaprogram ezáltal megerősíti az előző középtávú költségvetési célt, mely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. A 2013-ra tervezett költségvetési hiány összhangban áll a túlzott hiány időben történő kiigazításával, és az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg (5) alapján 2013-ra tervezett költségvetési kiigazítás megfelel a túlzotthiány-eljárás keretében 2010 júliusában tett tanácsi ajánlásnak. A konvergenciaprogramban szereplő nettó diszkrecionális intézkedések várhatóan a túlzotthiány-eljárás keretében tett ajánlásoknak nagyjából megfelelő konszolidációt eredményeznek. A konszolidációs pálya a korábban tervezetthez képest későbbre tolódott, és jelentős erőfeszítésre van szükség 2013-ban a szükséges strukturális kiigazítás biztosítása érdekében. Annak a kockázata, hogy 2013-ban Dánia nem éri el a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, alacsony, a Bizottság szolgálatainak 2012. évi tavaszi előrejelzése szerint a költségvetési hiány várhatóan a GDP 2,0 %-a lesz. Dánia tehát 2013-ban várhatóan teljesíti a középtávú költségvetési célt. 2013-tól kezdve azonban már az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg alapján nem ez a helyzet, és a strukturális költségvetési egyenleg várható költségvetési javulása nem éri el a Stabilitási és Növekedési Paktumban a GDP 0,5 %-ában meghatározott értéket. Ugyanakkor az államháztartási kiadások növekedési rátája, figyelembe véve a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, várhatóan összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott kiadási referenciaértékkel. A költségvetési hiány egy részét úgy finanszírozzák, hogy csökkentik a kormánynak a dán Nationalbank-nál levő tartalékait. Dánia bruttó államadóssága várhatóan a GDP 46,5 %-áról (2011) a GDP 42,1 %-ára csökken 2015-ben, jóval a GDP 60 %-a alá.

               (11)

               A munkaerő-kínálat növelése Dánia számára kulcsfontosságú a jövőbeni jólét és a költségvetési fenntarthatóság biztosítása érdekében. 2011-ben Dánia lezárta az önkéntes előnyugdíjazási rendszer ambiciózus reformját, előrehozta a törvényes nyugdíjkorhatár korábban tervezett megemelését és a várható élettartamhoz kapcsolását. A figyelmet most a rokkantsági nyugdíjrendszerek és a támogatott foglalkoztatási programok (rugalmas munkahely rendszer) reformjára kell fordítani. A kormány javaslatot terjesztett elő az e területet érintő reformra vonatkozóan, melyet késedelem nélkül végre kell hajtani. Kezelni kell a foglalkoztatási mutatók terén a migráns háttérrel rendelkezők és a többi munkavállaló közötti egyre növekvő szakadékot.

               (12)

               Dániában a munkatermelékenység növekedése az utóbbi évtizedekben lelassult, ennek egyik oka az oktatási rendszer viszonylag gyenge teljesítménye. Annak ellenére, hogy jelentős összegeket fordítanak az oktatásra, Dániában az iskolai oktatás minősége – az OECD nemzetközi tanulói teljesítménymérése (PISA-felmérés) alapján – csupán átlagosnak nevezhető. Továbbá, a hallgatók más tagállamokhoz képest általában később fejezik be tanulmányaikat, és a szakképzési intézményekből lemorzsolódók aránya viszonylag magas. Az ezen a területen jelentkező kihívások megoldása érdekében a kormány új intézkedések egész sorát jelentette be mind a kötelező, mind a középfokú oktatásra vonatkozóan. A 2012. évi költségvetés szociális záradékok közbeszerzési felhívásokba való belefoglalását is támogatja, valamint az olyan intézkedéseket, amelyek a rendelkezésre álló gyakornoki helyek számának növelése érdekében pénzügyileg vonzóvá teszik a magánvállalkozások számára a gyakornoki helyek felkínálását. A gyakornoki helyek számának növelése témája a tripartit tárgyalásoknak és egy tárcaközi bizottság munkájának is.

               (13)

               A termelékenység lassú növekedésének egy másik lehetséges oka, hogy Dániában viszonylag gyenge a verseny. 2011-ben versenycsomagot fogadtak el, mely elsősorban az építési ágazatra, a kiskereskedelmi ágazatra, valamint az egészségügyi szolgáltatásokra és a közszolgáltatásokra irányult. A lehetséges új intézkedések tekintetében jelenleg vizsgálják a versenyt a taxik tekintetében és a közlekedési szolgáltatások terén, valamint a gyógyszertárak liberalizálását. A regionális és helyi önkormányzatokkal jelenleg tárgyalás alatt áll a városi és regionális közbeszerzések növelésének kérdése. E tekintetben egy kormánybizottság nemrég megállapította, hogy a dán versenytörvényt meg kell erősíteni, valamint azt is, hogy a jogsértésekre megállapított szankciók jelenleg túl gyengék ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjanak. Tekintettel arra, hogy az utóbbi évben csak néhány konkrét kezdeményezésre került sor, további lépésekre van szükség e kihívás megfelelő kezelése érdekében.

               (14)

               Amint azt az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálat is megerősítette, a háztartások magas bruttó adóssága – a kötelezettségeket jelentősen meghaladó eszközökkel – bizonyos mértékben a dán gazdaság strukturális tényezője. A háztartások magas bruttó adóssága aggodalomra ad okot, mivel az ingatlanpiaci fejlemények miatt az adósság túllépte a strukturális tényezőkkel, pl. a lakáshelyzettel és a nyugdíjalapokkal magyarázható szintet.
               Továbbá, a jelzálogkölcsönök összetétele 2003 óta megváltozott: a fix kamatozású, részletekben visszafizetendő kölcsönökkel szemben egyre nagyobb teret nyernek a változó kamatozású, halasztott részletfizetésű kölcsönök. Egy bizonyos adósságszinten a háztartások ezért manapság jobban ki vannak téve a kamatlábváltozásoknak és az ingatlanár-fluktuációknak, mint egy évtizede. Ez nagyobb potenciális kockázatot jelent a pénzügyi és gazdasági stabilitásra nézve. Dániában a jelzálogrendszer gyenge pontjainak kezelésére irányuló intézkedéseket hoztak. A Vállalkozási és Növekedésügyi Minisztérium jelenleg a jövedelmek, a munkaerő-piaci fejlemények és más társadalmi-gazdasági változók fényében elemzi a háztartások jelzálogkölcsöneinek típusait. A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a háztartások különböző gazdasági sokkhelyzetekkel szemben, beleértve a kamatlábak ingadozását is, mennyire sérülékenyek. Ugyanakkor fontolóra kellene venni az ingatlanpiacon középtávon jelentkező prociklikus fejlemények megelőzését szolgáló intézkedéseket is, lehetőleg az ingatlanérték-adó tényleges piaci értékekhez való hozzáigazítása révén. A helyi telekérték-adó éves növekedésének felső korlátjának megszüntetése is gátolhatja a későbbi prociklikus hatásokat. Az ilyen intézkedéseket fokozatosan kell bevezetni, figyelembe véve, hogy jelenleg szükség van az ingatlanpiac stabilizálására.

               (15)

               Dánia számos vállalást tett az Euro Plusz Paktum keretében. Ezek a vállalások és a 2011-ben tett vállalások végrehajtása a foglalkoztatás növelésére, a versenyképesség javítására, az államháztartás fenntarthatóbbá tételére és a pénzügyi stabilitás megerősítésére irányulnak. A Bizottság értékelte az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalások végrehajtását. Ezen értékelés eredményeit a Tanács az alábbi ajánlásokban figyelembe vette.

               (16)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. Értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint benyújtotta a részletes felülvizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Dánia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szintű szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (17)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (18)

               A Bizottság részletes felülvizsgálata eredményének és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanács 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 3., 4. és 5. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy Dánia a 2012–2013-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Terv szerint hajtsa végre a költségvetési stratégiát a túlzott hiány 2013-ig való kiigazítása érdekében, és tegye meg a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlásokban meghatározott éves átlagos strukturális kiigazítást. Ezt követően tegyen megfelelő erőfeszítést a strukturális kiigazításra a középtávú költségvetési cél felé történő megfelelő mértékű előrehaladás érdekében, ideértve a kiadási referenciaérték elérését.

               2.

               Tegyen további lépéseket a hosszú távú munkaerő-kínálat növelése érdekében a rokkantsági nyugdíjrendszerek reformjával, a támogatott foglalkoztatási programokat (rugalmas munkahely rendszer) irányítsa célzottabban a csökkentett munkaképességű személyekre, és javítsa a migráns háttérrel rendelkezők foglalkoztathatóságát.

               3.

               Késedelem nélkül hajtsa végre a bejelentett intézkedéseket az oktatási rendszer költséghatékonyságának javítása, a – különösen a szakképzés területén jelentkező – lemorzsolódási arány csökkentése, valamint a gyakornoki helyek számának növelése érdekében.

               4.

               Tegyen további erőfeszítéseket a versenyakadályok lebontására, különösen a helyi szolgáltatások terén, a kiskereskedelemben és az építési ágazatban, többek között a szolgáltatások önkormányzati és regionális beszerzésének verseny előtti további megnyitásával, és biztosítson elégségesen visszatartó erejű versenyjogi szankciókat.

               5.

               Mérlegeljen további preventív intézkedéseket az ingatlanpiac és a pénzügyi rendszer középtávú stabilitásának erősítése érdekében, figyelembe véve a Vállalkozási és Növekedésügyi Minisztérium folyamatban levő, a háztartások eszközeinek és kötelezettségeinek megoszlását vizsgáló tanulmányának eredményeit, és felülvizsgálva az ingatlanértékadó- és a helyi telekértékadó-rendszert.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  2012-re érvényben tartja a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2012. április 26-i 2012/238/EU tanácsi határozat (HL L 119., 2012.5.4., 47. o.).

      (4)  HL C 213., 2011.7.20., 1. o.

      (5)  A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

      (6)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


				|

		52013PC0381

			Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán Belgium által tett intézkedések meg nem felelésének megállapításáról /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS HATÁROZATA
a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán
Belgium által tett intézkedések meg nem felelésének megállapításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke
(8) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       A Szerződés 126. cikke
szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
(2)       A Stabilitási és Növekedési
Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez
vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén
alapul. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány
esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és
pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet[1] is, amelyet a túlzott
költségvetési hiányok azonnali megszüntetésének elősegítése érdekében
fogadtak el.
(3)       A Tanács 2009. december 2-án
a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban – a Bizottság
ajánlására – határozatában megállapította, hogy Belgiumban túlzott hiány állt
fenn[2]. Ugyanezen a napon a Tanács –
szintén a Bizottság ajánlására – a 126. cikk (7) bekezdésének megfelelő
ajánlást fogadott el, amelyben felkérte a belga hatóságokat, hogy középtávú
keretbe foglalt intézkedésekkel legkésőbb 2012-ig csökkentsék a hiányt a
GDP 3 %-a alá.
(4)       Konkrétabban, a belga
hatóságoknak a következőket ajánlották annak érdekében, hogy az
államháztartási hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá
csökkenjen: a) 2010-ben a terveknek megfelelően hajtsák végre a 2010. évi
költségvetés-tervezetben szereplő hiánycsökkentő intézkedéseket,
2011-ben és 2012-ben pedig növeljék a tervezett költségvetési kiigazítást; b) a
2010–2012 közötti időszakban hajtsanak végre a GDP 0,75 %-át
kitevő átlagos éves költségvetési kiigazítást, amelynek ahhoz is hozzá
kell járulnia, hogy a bruttó államadósság aránya olyan csökkenő pályára
kerüljön, amely elegendő elsődleges többlet helyreállításával
megfelelő ütemben közelít a referenciaértékhez; c) a konjunkturális
feltételek figyelembevételével határozzák meg a túlzott hiány 2012-ig
történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál
kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén gyorsítsák fel a
hiány csökkentését; valamint d) a költségvetési célszámok teljesítése érdekében
erősítsék az ellenőrzési mechanizmust. Ajánlásában a Tanács 2010.
június 2-át állapította meg az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdése
szerinti rendelkezésekkel összhangban lévő, eredményes intézkedések
megtételének határidejeként.
(5)       A Bizottság szolgálatai által
kiadott – az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdése szerinti,
2009. december 2-i tanácsi ajánlás alapját képező – 2009.
őszi előrejelzés azzal számolt, hogy a belga gazdaság 2010-ben 0,6 %-kal,
majd 2011-ben 1,5 %-kal növekszik. A 2012. év kívül esett az
előrejelzés időtávján, de feltételezve, hogy 2015-ig fokozatosan
bezárul az erősen negatív kibocsátási rés, 2012-re a 2011-esnél nagyobb
növekedést vetítettek előre. A 2010. évi GDP-növekedés lényegesen
meghaladta a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzését,
2011-ben valamivel fölötte volt az előrejelzett 1,5 %-nak, míg
2012-ben a belga gazdaság 0,2 %-kal szűkült.
(6)       A Bizottság 2010. június
15-én megállapította, hogy a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi
előrejelzése alapján Belgium a 2009. december 2-i tanácsi ajánlással
összhangban eredményes intézkedéseket tett annak érdekében, hogy
államháztartási hiányát a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá
szorítsa és úgy ítélte meg, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében az adott
időpontban nincs szükség kiegészítő intézkedésekre.
(7)       A bizottsági szolgálatok
2011. őszi előrejelzése alapján egyértelmű volt, hogy a
túlzotthiány-eljárás keretében tett 2009. évi ajánlásoknak való megfelelésnek
komoly kockázatai vannak, hiszen a határidő közelsége ellenére a hiány még
mindig nagymértékben elmaradt a GDP 3 %-ában meghatározott
referenciaértéktől, és nem állt rendelkezésre a 2012. évre költségvetés,
valamint arra a tényre, hogy az addig végrehajtott költségvetési kiigazítás
elmaradt az ajánlásban meghatározottól. Ezért a Bizottság aggályát fejezte ki
és felszólította Belgiumot arra, hogy időben tegye meg a szükséges
intézkedéseket ahhoz, hogy elkerülje a túlzotthiány-eljárás következő
fokozatba léptetését. 2011 decemberében az új belga kormány megállapodott a
költségvetés-tervezetről. 2012. január 11-én a Bizottság megállapította,
hogy az akkor aktuális makrogazdasági forgatókönyve alapján (a Bizottság
szolgálatainak 2011. őszi előrejelzése szerint a növekedés
0,9 %), valamint a költségvetésben levő konszolidációs intézkedéseket
és a további befagyasztásokat figyelembe véve a hiány 2012-ben a GDP
2,9 %-a lesz. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adott időpontban
nem volt szükség további lépésekre a Belgiumra vonatkozó
túlzotthiány-eljárásban.
(8)       A Szerződés 126.
cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás nyomán a túlzott hiány 2012-ig
történő megszüntetése céljából Belgium által foganatosított intézkedések
új értékelése az alábbi következtetésekhez vezet:
–
A 2012. évi államháztartási hiányra vonatkozó
adatközlés és annak a Bizottság (Eurostat) általi hitelesítése alapján a 2012.
évi hiány a GDP 3,9 %-át teszi ki. Ez részben annak a következménye, hogy
2012 végén sürgősen a Dexia bankcsoport feltőkésítésére volt szükség,
ami a GDP 0,8 %-át kitevő negatív hatást gyakorolt az államháztartási
hiányra. A határidőt azonban akkor sem tudták volna betartani, ha erre a
műveletre nem kerül sor, mivel a hiány az említett művelet egyszeri
negatív hatásának kizárásával a GDP 3,2 %-át tette ki. Emellett a 2012.
évi költségvetés jelentős – a becslések szerint a GDP körülbelül
0,4 %-át kitevő – egyszeri hiánycsökkentő intézkedéseket
tartalmazott.
–
Az elsődleges egyenleg javult: a hiány a GDP 1,9 %-ának
megfelelő 2009-es értékéről 2010-re a GDP 0,4 %-ára csökkent,
majd 2011-ben nagyjából stabil maradt. 2012-ben az elsődleges hiány
0,5 %-ra romlott a Dexia feltőkésítésének hatására, enélkül az
elsődleges egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő többletet
mutatott volna fel.
–
A becslések szerint az éves átlagos költségvetési
kiigazítás 2010 óta a GDP 0,3 %-át teszi ki, lényegesen alatta marad a
tanácsi ajánlásban meghatározott 0,75 %-nak. Emellett a módosított
potenciális kibocsátásnövekedés és bevételalakulás hatását figyelembe vevő
kiigazítás után a kiigazított átlagos költségvetési erőfeszítés az
ajánlott mérték kevesebb mint felét teszi ki. Az alulról építkező számítás
becslése szerint a tartós jellegű diszkrecionális intézkedések kumulatív
hatása 2010–2012-ben körülbelül a GDP 2 %-ának felelt meg. Ez a számítás
tartalmazza a hiánycsökkentő intézkedéseket, valamint azokat a
kiadásnövekedéseket, amelyek bizonyos mértékig a korábbi politikai döntések
következményei (például a szociális ellátások jóléti kiigazítása, a vállalatoknak
biztosított, gyorsan emelkedő bértámogatások), és részben ellensúlyozzák a
konszolidációs erőfeszítéseket. Emellett a GDP 2 %-át kitevő
említett diszkrecionális intézkedések nem voltak elegendőek az állami
kiadások autonóm, a népesség elöregedéséből következő növekvő
trendjének ellensúlyozásához, és ahhoz sem voltak elegendőek, hogy a
konszolidációs időszakban el lehessen érni a strukturális egyenleg
ajánlott javulását.
–
2010-ben Belgium nagyjából a terveknek
megfelelően hajtotta végre a hiánycsökkentő intézkedéseket, ami a GDP
0,5 %-ának megfelelő strukturális javuláshoz vezetett, ebből
0,25 százalékpontot a kamatkiadások jelentős csökkenése tesz ki. A
nominális hiány a GDP 2009. évi 5,6 %-áról (ez 0,6 százalékpontnyi negatív
egyszeri tényezőket tartalmazott) 3,8 %-ra csökkent, ez – a vártnál
jobb makrogazdasági teljesítménynek köszönhetően – lényegesen alacsonyabb
a GDP 4,8 %-ában meghatározott célnál, amelyet a belga hatóságok a 2010.
januári stabilitási programban tűztek ki. 2010-ben a GDP 2,4 %-kal
nőtt, szemben a túlzotthiány-eljárás időpontjában várt 0,6 %-os
növekedési rátával.
–
A 2011 első felében viszonylag kedvező
makrogazdasági feltételek (az éves GDP-növekedés 1,8 % volt) ellenére a
nominális egyenleg az említett évben csak csekély mértékben csökkent, a GDP
3,7 %-ára, szemben a 2011. stabilitási programban meghatározott, a GDP
3,6 %-ának megfelelő céllal. 2011-ben a strukturális egyenleg
0,1 %-kal romlott. Ezért Belgium nem tudta kihasználni a gazdasági
szempontból viszonylag kedvező időszakot arra, hogy csökkentse a
hiányt, részben a 2010. júniusi választások és 2011 decembere között szövetségi
szinten kialakult politikai holtpont következtében.
–
2011 decemberében az új belga kormány számos
konszolidációs intézkedést épített be a 2012. évi költségvetésbe, ezek a
költségvetés és a 2012. évi stabilitási program szerint a GDP mintegy
3 %-át tették ki. 2012 márciusában és októberében további intézkedésekre
került sor a gazdaság visszaesése által a költségvetésre gyakorolt negatív
hatás ellensúlyozása érdekében. 2012 végén a belga és a francia kormánynak
növelnie kellett a Dexia bankcsoport tőkéjét a negatív nettó eszközpozíció
orvoslása és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a csoport rendezett
szanálása folytatódhasson. Belgium számára ez a hiány szempontjából a GDP
0,8 %-át kitevő egyszeri negatív hatással járt. Emellett, a
megerősített monitoringmechanizmus ellenére a gazdasági visszaesésnek a
vártnál nagyobb hatása volt az államháztartás bevételeire, ennek következtében
a hiány – a Dexia-művelet hatását kizárva – szövetségi szinten a GDP
2,7 %-a lett, szemben a 2,4 %-os céllal. Továbbá a 2013. áprilisi, a
túlzotthiány-eljárás keretében tett bejelentésből kiderült, hogy az
önkormányzati alrendszer nem teljesítette a hiánycélt (a hiány –0,2 %
helyett –0,3 % lett), amit csak részben ellensúlyozott a régiók és a
települések vártnál jobb eredménye (a GDP –0,1 %-a –0,2 % helyett). A
becslések szerint a strukturális költségvetési egyenleg 2012-ben GDP-arányosan
0,5 százalékponttal javult. A jelentős kormányzati intézkedéseket részben
ellensúlyozták az emelkedő kamatkiadások, a bérek és szociális ellátások
korábbi inflációhoz kapcsolódó automatikus indexálásának negatív hatása és a
nyugdíjkiadások erőteljes növekedése.
–
Az államadósság a GDP 84,0 %-át kitevő
2007. évi szintről 2012-ben a GDP 99,6 %-ára nőtt. Ebből a
hiány és a GDP alakulásának dinamikája mintegy 6,5 százalékpontnyi növekedésért
felelős, miközben külső tényezők körülbelül 9 százalékpontot
tesznek ki, főként a pénzügyi szektorban tőkeinjekció formájában
megvalósuló mentési műveletek következtében.
(9)       Belgium tett intézkedéseket a
monitoringmechanizmus erősítése érdekében, hogy biztosítsa a költségvetési
célok betartását, ide tartozik a monitoringbizottság létrehozása 2010-ben,
valamint a költségvetés végrehajtásának megerősített monitoringja
2012-ben. Nem történt azonban jelentős előrelépés a költségvetési
keret kiigazítása terén annak érdekében, hogy a költségvetési célkitűzések
a szövetségi és a szövetségi alatti szinteken kötelező erejűek
legyenek, továbbá, hogy a kormányzati szintek közötti tehermegosztás
átláthatósága és az elszámoltathatóság növekedjen.
(10)     Ez ahhoz a következtetéshez
vezet, hogy a belga hatóságok által a Szerződés 126. cikkének (7)
bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra adott válasz nem
megfelelő. Belgium nem szüntette meg a túlzott hiányt 2012-ig. A
költségvetési kiigazítás jelentős mértékben elmarad a Tanács által
ajánlottól, és 2011-ben egyáltalán nem került sor kiigazításra,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Belgium a Szerződés 126. cikkének (7)
bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul nem tett
eredményes intézkedéseket.
2. cikk
Ennek a
határozatnak Belgium a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2.,
6. o.
[2]               HL L 125., 2010.5.21., 34. o. A Belgiumra
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 54/04/COL (2004. március 30.) az élelmiszerek 2004. évi hivatalos ellenőrzésének összehangolt programjáról

text:
               6.10.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 260/12

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

   54/04/COL
   (2004. március 30.)
   az élelmiszerek 2004. évi hivatalos ellenőrzésének összehangolt programjáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásra és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvével az EGT-megállapodáshoz igazított, az EGT-megállapodás II. mellékletének XII. fejezete 50. pontjában hivatkozott törvényre (az élelmiszerek hatósági ellenőrzéséről szóló, 1989. június 14-i 89/397/EGK tanácsi irányelv
       (1)), és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,
   miután az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató, az EFTA élelmiszerekkel foglalkozó bizottságával konzultált,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térség rendeltetésszerű működése érdekében az EGT-államok által végrehajtott hivatalos ellenőrzések jobb összehangolásához koordinált élelmiszerellenőrzési programok megszervezésére van szükség az EGT-n belül.

               (2)

               E programok középpontjában az EGT-megállapodás szerint hatályos, élelmiszerekre vonatkozó előírások betartása kell álljon, amelyeket különösen a közegészség és a fogyasztói érdekek védelmére, valamint a tisztességes kereskedelmi gyakorlat biztosítására fogalmaztak meg.

               (3)

               Az EGT-megállapodás II. mellékletének XII. fejezete 54n. pontjában hivatkozott jogszabály (az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 1993. október 29-i 93/99/EGK tanácsi irányelv
                   (2)) 3. cikke előírja, hogy a 89/397/EGK irányelv 7. cikkében említett laboratóriumoknak be kell tartaniuk az EN 45000 európai szabvány sorozatban meghatározott kritériumokat, amely sorozat helyébe jelenleg az EN ISO 17025:2000 lépett.

               (4)

               A nemzeti és a koordinált programok egyidejű végrehajtása olyan információt és tapasztalatot nyújthat, amely a jövőbeni ellenőrzési tevékenységek és törvényhozás alapjául szolgálhat.

               (5)

               Izland és Liechtenstein ezen ajánlás A és B részének hatálya alá tartozó programokban való részvételét meg kell vizsgálni az EGT-megállapodás I. mellékletének I. fejezete alóli mentességük figyelembevételével,

         A KÖVETKEZŐT AJÁNLJA AZ EFTA-ÁLLAMOKNAK:
   1.   2004 során a következő céllal hajtsanak végre vizsgálatokat és ellenőrzéseket, beleértve a mintavételt és az ilyen minták laboratóriumi vizsgálatát, amennyiben indokolt:

               —

               nyers vagy termizált tejből készült sajtok bakteriológiai biztonságosságának értékelése,

               —

               friss, hűtött baromfihús bakteriológiai biztonságosságának értékelése a termofil Campylobacter tekintetében,

               —

               fűszerek bakteriológiai és toxikológiai biztonságosságának értékelése.

         2.   Bár a mintavételi és/vagy vizsgálati arányokat nem határozza meg ez az ajánlás, biztosítsák azok kellő arányát ahhoz, hogy a vizsgált anyagokról áttekintést kapjanak.
   3.   A mellékletekben meghatározott nyilvántartási lapok formátumát követve kérés szerint nyújtsanak tájékoztatást, hogy elősegítsék az eredmények összehasonlíthatóságát. Legkésőbb 2005. május 1-jéig kell ezt az információt megküldeni az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, egy olyan értelmező jelentéssel együtt, amelynek tartalmaznia kell az eredményekre és a megtett intézkedések végrehajtására vonatkozó megjegyzéseket.
   4.   Az e program alapján megvizsgálandó élelmiszereket olyan laboratóriumokba kell benyújtani, amelyek a 93/99/EGK irányelv 3. cikkének megfelelnek. Ha azonban ezen ajánlásban szereplő bizonyos vizsgálathoz az EFTA-államokban nincs ilyen laboratórium, az államok kinevezhetnek más olyan laboratóriumokat, amelyek a vizsgálatok elvégzéséhez megfelelő kapacitással rendelkeznek.
   ALKALMAZÁSI KÖR ÉS MÓDSZEREK
   A.   Nyers vagy termizált tejből készült sajtok bakteriológiai biztonságossága
   1.   A program alkalmazási köre
   A nyers vagy termizált tejből készült fertőzött sajtok voltak felelősek egyes, az emberek között jelentkező élelmiszer-mérgezésekért, amelyeket több fajta baktérium okozott, mint például a Salmonella, a Listeria monocytogenes, a verotoxikus Escherichia coli és az enterotoxikus Staphylococus.
   A nyers tejből készült sajtok készítése és fogyasztása régi hagyomány az EGT-ben. Az élelmiszer-biztonság biztosítása mellett e hagyomány folytatása érdekében jelentős javulás történt a sajtok készítéséhez felhasznált nyers tej előállításának, gyűjtésének és tárolásának rendszerében. Az érintett élelmiszer-ipari vállalkozók különös figyelmet fordítanak a higiéniára és az ellenőrzésre a termelés teljes folyamata során.
   A program ezen elemének célja a nyers vagy termizált tejből készült sajtok mikrobiológiai biztonságosságának vizsgálata, azért, hogy elősegítsék a fogyasztóvédelem magas színvonalát, és hogy információkat gyűjtsenek a kórokozó és az indikátor mikroorganizmusok gyakoriságáról e termékekben. Ez a vizsgálat egy egyéves programhoz kapcsolódik, amelyet a rákövetkező évben a sajtok bakteriológiai biztonságosságára vonatkozó szélesebb körű program követ. A szélesebb körű program célja az alap fertőzöttség megállapítása másfajta sajtokban, azért, hogy értelmes következtetéseket tudjanak levonni a nyers vagy termizált tejből készült sajtok egyedi kockázatairól. A nyers és termizált tejből készült sajtokkal kapcsolatban, az ebben a szakaszban történő vizsgálatokat az ezen ágazatban a második évet követően rendelkezésre álló átfogó áttekintés eredményeit figyelembe véve elemzik és végzik el.
   2.   Mintavétel és elemzési módszer
   A vizsgálatoknak friss, lágy és félkemény, nyers vagy termizált tejből készült sajtokra kell vonatkoznia. Az EFTA-államok illetékes hatóságainak mind termelési, mind kiskereskedelmi szinten reprezentatív mintákat kell venniük e termékekből, beleértve az importált termékeket is, abból a célból, hogy a Salmonella, a Listeria monocytogenes és a termofil Campylobacter jelenlétét megvizsgálják, valamint, hogy a Staphylococcus aureus and Escherichia coli baktériumokat számba vegyék. Amennyiben Listeria monocytogenest mutatnak ki, számba kell venni e baktériumok számát. A kiskereskedelmi szinten vett minták esetében a vizsgálat korlátozható a Salmonella és a termofil Campylobacter jelenlétének vizsgálatára, illetve a Listeria monocytogenes számba vételére. Az egyenként minimum 100 g-os, vagy ha egy sajt kisebb mint 100 g, akkor egy sajtból álló mintákat higiénikusan kell kezelni, hűtött tárolóedényekbe kell helyezni, és elemzés céljából azonnal a laboratóriumba kell küldeni.
   A laboratóriumoknak meg kell engedni, hogy az általuk választott módszert alkalmazzák, feltéve hogy annak teljesítményszintje megfelel a kitűzött célnak. Ennek ellenére az ISO 6785 vagy az EN/ISO 6579 szabvány legfrissebb változata ajánlott a Salmonella kimutatásához, az EN/ISO 11290-1 és 2 szabvány legfrissebb változata a Listeria monocytogenes kimutatásához, az ISO 10272:1995 legfrissebb változata a termofil Campylobacter kimutatásához, az EN/ISO 6888-1 vagy 2 legfrissebb változata a Staphylococcus aureus számbavételéhez, illetve az ISO 11866-2,3 vagy az ISO 16649-1,2 szabvány legfrissebb változata az Escherichia coli számbavételéhez. Ugyancsak lehet használni további, az illetékes hatóságok által elismert egyenértékű módszereket.
   A mintavétel általános szintjét az EFTA-államok illetékes hatóságainak elbírálására kell bízni.
   Az ellenőrzések eredményeit az I. mellékletben meghatározott modell nyilvántartási lapon kell vezetni.
   B.   Friss, hűtött baromfihús bakteriológiai biztonságossága a termofil Campylobacter tekintetében
   1.   A program alkalmazási köre
   A termofil Campylobacter az emberek élelmiszerekkel kapcsolatos megbetegedéseit okozó baktériumok között vezető helyet foglal el. Az emberek között előforduló esetek száma az elmúlt években növekedett, és a járványügyi tanulmányok kimutatták, hogy a fertőzés fontos forrása a baromfihús, illetve hogy az emberi fogyasztásra szánt friss baromfihús jelentős hányada fertőzött ezzel a baktériummal.
   Jelenleg nincs elég információ ahhoz, hogy az EGT-megállapodás szerint hatályos jogszabályokban a Campylobacterre vonatkozó kritériumokat állapítsanak meg, és további tanulmányokat folytatnak, hogy jobban megértsük e korokozó epidemiológiáját, illetve általában véve a más állati termékek és a más élelmiszerek által betöltött szerepet.
   A program ezen elemének célja a friss baromfihús mikrobiológiai biztonságosságának értékelése a Campylobacter szempontjából, azért, hogy elősegítsék a fogyasztóvédelem magas színvonalát, és hogy információkat gyűjtsenek e baktériumok gyakoriságáról az ilyen termékekben.
   2.   Mintavétel és elemzési módszer
   A vizsgálatoknak friss, hűtött baromfihúsra, különösen csirkehúsra és pulykahúsra kell vonatkoznia. Az EFTA-államok illetékes hatóságainak mind vágóhídi, mind kiskereskedelmi szinten reprezentatív mintákat kell venniük e termékekből, beleértve az importált termékeket is, abból a célból, hogy a termofil Campylobacter jelenlétét megvizsgálják. Az egyenként 10 g-os mintákat, amelyeket a hasított test nyakbőréből vettek hűtés előtt, illetve a kiskereskedelmi szinten vett minták esetében 25 g vagy 25 négyzetcentiméter mellhúst, higiénikusan kell kezelni, hűtött tárolóedényekbe kell helyezni, és elemzés céljából azonnal a laboratóriumba kell küldeni. Ezenfelül az eredmények jobb összehasonlíthatósága érdekében ajánlott a mintavételt a májustól októberig terjedő időszakban elvégezni.
   A laboratóriumoknak meg kell engedni, hogy az általuk választott módszert alkalmazzák, feltéve hogy annak teljesítményszintje megfelel a kitűzött célnak. Ennek ellenére ajánlott az ISO 10272:1995 szabvány legfrissebb változatát használni a termofil Campylobacter kimutatásához. Ugyancsak lehet használni további, az illetékes hatóságok által elismert egyenértékű módszereket.
   A mintavétel általános szintjét az EFTA-államok illetékes hatóságainak elbírálására kell bízni.
   Az ellenőrzések eredményeit a II. mellékletben meghatározott modell nyilvántartási lapon kell vezetni.
   C.   Fűszerek bakteriológiai és toxikológiai biztonságossága
   1.   A program alkalmazási köre
   A fűszereket, fűszernövényeket és az ízesítő zöldségeket (fűszereket) jellegzetes ízeikért, színükért és aromájukért becsülik. A fűszerek azonban nagy számban tartalmazhatnak mikroorganizmusokat, köztük kórokozó baktériumokat, penészt és élesztőket. Amennyiben nem kezelik megfelelően, azok az élelmiszer – amely javítására hivatottak – gyors romlásához vezethetnek. Számoltak már be olyan élelmiszer által okozott megbetegedésekről, amelyek elsődleges forrásai a fűszerek voltak, amikor azokat a kórokozók további szaporodását lehetővé tevő módon adták hozzá az élelmiszerhez. Ez a lehetőség nagyobb, amikor a fűszereket olyan élelmiszerben használják, amit esetleg nem hőkezelnek alaposan. Az egyes penésztörzsekkel való fertőzöttség toxinok, például aflatoxinok, kialakulásához is vezethet, amelyek ha meghaladják az EGT-megállapodás II. mellékletének XII. fejezete 54zn. pontjában hivatkozott törvényben (az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági rendelet
       (3)) meghatározott szinteket, súlyos kockázatot jelenthetnek a fogyasztók egészségére nézve.
   A program ezen elemének célja a fűszerek bakteriológiai és toxikológiai biztonságosságának értékelése, információk gyűjtése a kórokozó mikroorganizmusok gyakoriságáról, valamint a magas színvonalú fogyasztóvédelem biztosítása érdekében annak ellenőrzése, hogy a forgalomba hozott fűszerek nem haladják meg az EGT-megállapodás szerint hatályos jogszabályokban megállapított aflatoxin-határértékeket.
   2.   Mintavétel és elemzési módszer
   Az EFTA-államok illetékes hatóságainak behozatali szinten, termelési szinten/csomagoló létesítményekben, nagykereskedelmi szinten, élelmiszer-feldolgozásnál fűszereket felhasználó létesítményekben és kiskereskedelmi szinten reprezentatív mintákat kell venniük a fűszerekből, a következők megvizsgálása céljából:

               a)

                  Enterobacteriaceae száma, Salmonella jelenléte, illetve Bacillus cereus és Clostridium perfringens számbavétele.
               Az Enterobacteriaceae számot a fűszerek lehetséges besugárzásának vagy más hasonló kezelésének mutatójaként használják. Az egyenként minimum 100 g-os, vagy amennyiben a csomag kisebb mint 100 g, akkor egy csomagból álló mintákat, higiénikusan kell kezelni, és elemzés céljából azonnal a laboratóriumba kell küldeni. A laboratóriumoknak megengedik, hogy az általuk választott módszert alkalmazzák, feltéve hogy annak teljesítményszintje megfelel a kitűzött célnak. Ennek ellenére az ISO 6579:2002 szabvány legfrissebb változata ajánlott a Salmonella kimutatásához, az EN ISO 5552:1997 szabvány legfrissebb változata az Enterobacteriaceae számbavételéhez, az ISO 7932:1993 szabvány legfrissebb változata a Bacillus cereus számbavételéhez, valamint az ISO 7937:1997 szabvány legfrissebb változata a Clostridium perfringens számbavételéhez. Ugyancsak lehet használni további, az illetékes hatóságok által elismert egyenértékű módszereket.
               A mintavétel általános szintjét az EFTA-államok illetékes hatóságainak elbírálására kell bízni.
               A következő ellenőrzések eredményeit a III. melléklet 1. és 2. részében meghatározott modell nyilvántartási lapon kell vezetni.

               b)

               A fűszerekben található aflatoxinok szintjei, amelyek nem haladhatják meg az EGT-megállapodás szerint hatályos jogszabályokban megállapított legmagasabb értékeket
               A mintavételt és a vizsgálatot az EGT-megállapodás II. mellékletének XII. fejezete 54s. pontjában hivatkozott törvénynek megfelelően (az élelmiszerekben található egyes szennyező anyagok értékének hatósági ellenőrzésére alkalmazható mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 1998. július 16-i 98/53/EK bizottsági irányelv
                   (4)) kell elvégezni. Ezen irányelv alapján a minta méretének 1 és 10 kg között kell lennie, az ellenőrizendő tétel méretétől függően.
               A mintavétel általános szintjét az EFTA-államok illetékes hatóságainak elbírálására kell bízni.
               A következő ellenőrzések eredményeit az ezen ajánlás IV. mellékletében meghatározott modell nyilvántartási lapon kell vezetni.

      Ennek az ajánlásnak a címzettje Izland, Liechtenstein és Norvégia.
      Kelt Brüsszelben, 2004. március 30-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Bernd HAMMERMANN

            bizottsági testületi tag

      (1)  HL L 186., 1989.6.30., 23. o.

      (2)  HL L 290, 1993.11.24., 14. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (3)  HL L 77., 2001.3.16., 1. o. A 857/2005/EK rendelettel (HL L 143., 2005.6.7., 9. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 201., 1998.7.17., 93. o. A legutóbb a 2004/43/EK (HL L 113., 2004.4.20., 14. o.) irányelvvel módosított irányelv.

      I. MELLÉKLET
      NYERS VAGY TERMIZÁLT TEJBŐL KÉSZÜLT SAJTOK BAKTERIOLÓGIAI BIZTONSÁGOSSÁGA
      EFTA-állam: _

                  Baktériumcsoportok/kritériumok (1)

                  Mintavételi szakasz

                  Termékazonosítás

                  Minták száma

                  Vizsgálat eredményei (2)

                  Megtett intézkedések
                  (szám és fajta) (3)

                  K

                  E

                  N

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  25 g-ban nincs jelen

                  Termelés

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  Kiskereskedelem

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  Termofil Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  25 g-ban nincs jelen

                  Termelés

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  Kiskereskedelem

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Termelés

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  Kiskereskedelem

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Termelés

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  Kiskereskedelem

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  H

                  J

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  25 g-ban nincs jelen

                  Termelés

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

                  Kiskereskedelem

                  Érleletlen lágy (friss) sajt

                  Érlelt lágy sajt

                  Félkemény sajt

         (1)  A kiskereskedelmi mintavétel során vett minták számát lehet csökkenteni. Ha csökkentett mintavétel történik, ezt jelölni kell a jelentésben.

         (2)  K = kielégítő, E = elfogadható, N = nem kielégítő, H = hiány, J = jelenlét. A Staphylococcus aureus és az Escherichia coli tekintetében az eredmény akkor kielégítő, ha minden megfigyelt eredmény < m, akkor elfogadható, ha a maximum c érték m és M között van, illetve akkor nem kielégítő, ha egy vagy több érték > M vagy több mint c érték van m és M között.

         (3)  A végrehajtási intézkedésekre vonatkozó jelentéstételkor ajánlatos a következő kategóriákat használni: szóbeli figyelmeztetés, írásbeli figyelmeztetés, a létesítmény fokozott belső ellenőrzése szükséges, termék visszahívása szükséges, közigazgatási szankció, bírósági intézkedés, egyéb.

      II. MELLÉKLET
      FRISS BAROMFIHÚS MIKROBIOLÓGIAI BIZTONSÁGOSSÁGA (TERMOFIL CAMPYLOBACTER TEKINTETÉBEN)
      EFTA-állam: _

                  Bakteriális kórokozók/kritériumok (1)

                  Mintavételi szakasz

                  Termékazonosítás

                  Minták száma

                  Vizsgálat eredményei

                  Megtett intézkedések
                  (szám és fajta) (2)

                  Hiány

                  Jelenlét

                  Termofil Campylobacter

                  n=5 c=0
                  25 g-ban nincs jelen

                  Termelés

                  Baromfi/csirke

                  Pulyka

                  Kiskereskedelem

                  Baromfi/csirke

                  Pulyka

         (1)  A kiskereskedelmi mintavétel során vett minták számát lehet csökkenteni. Ha csökkentett mintavétel történik, ezt jelölni kell a jelentésben.

         (2)  A végrehajtási intézkedésekre vonatkozó jelentéstételkor ajánlatos a következő kategóriákat használni: szóbeli figyelmeztetés, írásbeli figyelmeztetés, a létesítmény fokozott ellenőrzése szükséges, termék visszahívása szükséges, közigazgatási szankció, bírósági intézkedés, egyéb.

      III. MELLÉKLET
      1. RÉSZ
      FŰSZEREK BAKTERIOLÓGIAI BIZTONSÁGOSSÁGA
      EFTA-állam: _

                  Baktériumcsoportok/kritériumok (1)

                  Mintavételi szakasz

                  Termékazonosítás

                  Minták száma

                  Vizsgálat eredményei (2)

                  Megtett intézkedések
                  (szám és fajta) (3)

                  K

                  E

                  N

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  25 g-ban nincs jelen

                  Behozatal vagy termelés/csomagolás vagy nagykereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Létesítmény (amely nagy mennyiségű fűszert használ élelmiszer előállítására)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Kiskereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Behozatal vagy termelés/csomagolás vagy nagykereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Létesítmény (amely nagy mennyiségű fűszert használ élelmiszer előállítására)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Kiskereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

            2. RÉSZ
      FŰSZEREK BAKTERIOLÓGIAI BIZTONSÁGOSSÁGA
      EFTA-állam: _

                  Baktériumcsoportok/kritériumok (4)

                  Mintavételi szakasz

                  Termékazonosítás

                  Minták száma

                  Vizsgálat eredményei (5)

                  Megtett intézkedések
                  (szám és fajta) (6)

                  K

                  E

                  N

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Behozatal vagy termelés/csomagolás vagy nagykereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Létesítmény (amely nagy mennyiségű fűszert használ élelmiszer előállítására)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Kiskereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Behozatal vagy termelés/csomagolás vagy nagykereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Létesítmény (amely nagy mennyiségű fűszert használ élelmiszer előállítására)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Kiskereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömbér/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

         (1)  A kiskereskedelmi mintavétel során vett minták számát lehet csökkenteni. Ha csökkentett mintavétel történik, ezt jelölni kell a jelentésben.

         (2)  K = kielégítő, E = elfogadható, N = nem kielégítő. A Bacillus cereus és a Clostridium perfringens tekintetében az eredmény akkor kielégítő, ha minden megfigyelt eredmény < m, akkor elfogadható, ha a maximum c érték m és M között van, illetve akkor nem kielégítő, ha egy vagy több érték > M vagy több mint c érték van m és M között.

         (3)  A végrehajtási intézkedésekre vonatkozó jelentéstételkor ajánlatos a következő kategóriákat használni: szóbeli figyelmeztetés, írásbeli figyelmeztetés, a létesítmény fokozott belső ellenőrzése szükséges, termék visszahívása szükséges, közigazgatási szankció, bírósági intézkedés, egyéb.

         (4)  A kiskereskedelmi mintavétel során vett minták számát lehet csökkenteni. Ha csökkentett mintavétel történik, ezt jelölni kell a jelentésben.

         (5)  K = kielégítő, E = elfogadható, N = nem kielégítő. A Bacillus cereus és a Clostridium perfringens tekintetében az eredmény akkor kielégítő, ha minden megfigyelt eredmény < m, akkor elfogadható, ha a maximum c érték m és M között van, illetve akkor nem kielégítő, ha egy vagy több érték > M vagy több mint c érték van m és M között.

         (6)  A végrehajtási intézkedésekre vonatkozó jelentéstételkor ajánlatos a következő kategóriákat használni: szóbeli figyelmeztetés, írásbeli figyelmeztetés, a létesítmény fokozott belső ellenőrzése szükséges, termék visszahívása szükséges, közigazgatási szankció, bírósági intézkedés, egyéb.

      IV. MELLÉKLET
      FŰSZEREK TOXIKOLÓGIAI BIZTONSÁGOSSÁGA
      EFTA-állam: _

                  Mintavételi szakasz

                  Termékazonosítás

                  Minták száma

                  Vizsgálat eredményei

                  Megtett intézkedések
                  (szám és fajta) (1)

                  Aflatoxin B1
                  (μg/kg)

                  Összes aflatoxin
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2-5

                  > 5

                  < 4

                  4-10

                  > 10

                  Behozatal vagy csomagoló létesítmény vagy nagykereskedő

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömber/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Létesítmény
                  (amely nagy mennyiségű fűszert használ élelmiszer előállítására)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömber/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

                  Kiskereskedelem

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Szerecsendió/gyömber/kurkuma

                  Egyéb fűszerek és fűszernövények

         (1)  A végrehajtási intézkedésekre vonatkozó jelentéstételkor ajánlatos a következő kategóriákat használni: szóbeli figyelmeztetés, írásbeli figyelmeztetés, a létesítmény fokozott belső ellenőrzése szükséges, termék visszahívása szükséges, közigazgatási szankció, bírósági intézkedés, egyéb.


				|

		52014DC0426

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovákia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Szlovákia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Szlovákia 2014. évi nemzeti
reformprogramjáról
és Szlovákia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén.
(2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.
július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó
átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és
foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június
29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens
keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai
eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára.
Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és
kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.
(4)
A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el
Szlovákia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovákia
2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A
Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU rendeletnek[4] megfelelően kiadta
Szlovákia 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét[5].
(5)
A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves
növekedési jelentést[6],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[7], amelyben Szlovákiát
nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
kerül sor.
(6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a
pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)
Szlovákia 2014. április 23-án benyújtotta 2014. évi
nemzeti reformprogramját és 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási
pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg
került sor.
(8)
A 2014. évi stabilitási programban felvázolt
költségvetési stratégia célja a túlzott hiány fenntartható korrekciója és a
középtávú költségvetési cél, vagyis a GDP 0,5 %-a körüli strukturális
hiány 2017-ig történő megvalósítása. Ez a középtávú cél szigorúbb, mint a
Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő követelmény. Szlovákia államháztartási
hiánya 2013 során tartósan 3 % alá került. A strukturális egyenleg 2014-re
tervezett (újraszámított) változása azt eredményezné, hogy Szlovákia lényegesen
eltér a középtávú célja felé vezető kiigazítási pályától. A 2015-re
tervezett, a GDP 0,3 %-ának megfelelő javulás összhangban áll a
Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival. A további években a stabilitási
program nem biztosítaná a középtávú célhoz vezető megfelelő
kiigazítást. A kiadások 2014-ben és 2015-ben egyaránt a kiadási referenciaértékkel
összhangban növekednének. A stabilitási program alapján a középtávú cél
teljesítésére irányuló konszolidációs intézkedések túlnyomó része 2016 és 2017
folyamán valósulna meg. Mindent összevetve a középtávú cél felé vezető
kiigazítási pálya kockázatos a Stabilitási és Növekedési Paktum
követelményeinek való megfelelés szempontjából. A stabilitási programban
felvázoltak értelmében az államháztartási hiány a programozási időszak
egészében a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. A program
költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv –
amelyet egy független testület (a Makrogazdasági Előrejelző
Bizottság) hagyott jóvá – megalapozott. A már számszerűsített intézkedések
nem biztosítják a hatóságok által kijelölt költségvetési célok elérését.
Emellett nem minden bevételi intézkedés kellően részletes, a közigazgatási
költségek csökkentésére irányuló reformokhoz továbbra is végrehajtási
kockázatok kapcsolódnak, a közszféra bérköltségei pedig – ahogy a múltban is –
eltérhetnek az előirányzott értékektől. Mindazonáltal a stabilitási
programban bemutatott adatok még nem számolnak a nemzeti államadósság-korlát
bevezetéséből eredő, várható megtakarításokkal. A Bizottság 2014. évi
tavaszi előrejelzése figyelembe veszi az államadósság-korlát miatti
kiadásmegtakarításokat, és azt vetíti előre, hogy 2014-ben a programban
jelzetnél kisebb lesz a kiigazítási pályától való eltérés, 2015-re pedig
kellő strukturális kiigazítást irányoz elő, míg 2014-ben és 2015-ben egyaránt
a kiadási referenciaérték betartására lehet számítani. Mind a stabilitási, mind
a nemzeti reformprogramban megjelenik a növekedést előmozdító kiadások
fokozásának szándéka, azonban úgy tűnik, hogy az alapul szolgáló tervek
ezt nem támogatják maradéktalanul. Az oktatás állami költségvetésből
történő finanszírozása 2014-ben nő, a további években viszont
visszaesik. A stabilitási program értékelése, illetve a Bizottság
előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi rendelettel összhangban a
Tanács véleménye szerint 2014-ben fennáll a középtávú cél felé vezető
kiigazítási pályától való eltérés kockázata, 2015-ben pedig várhatóan
megfelelő kiigazításra kerül sor.
(9)
A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról,
koordinációról és kormányzásról szóló szerződésben foglalt követelményeknek
való megfelelés érdekében Szlovákia 2013 novemberében költségvetési egyensúlyi
szabályt vezetett be. A kiadási felső határok hiányában azonban gyengül a
költségvetési keret. A 2013-as stabilitási program ugyan előirányozta
bevezetésüket, e kötelezettségnek azonban Szlovákia egyelőre nem tett
eleget. Az államháztartás fenntarthatóságát illetően Szlovákia
változatlanul közepes kockázatú ország. A népességelöregedéssel kapcsolatos
költségek növekedésének fő mozgatórugóját várhatóan a GDP 2 %-ára emelkedő
egészségügyi kiadások fogják jelenteni – az összes uniós tagállamot tekintve ez
a második legnagyobb előrejelzett kiadásnövekedés az egészségügy terén. A
problémák elsősorban a fekvőbeteg-ellátás és az alapellátás kapcsán
merülnek fel. A kormány a költséghatékonyság javítása érdekében 2013
decemberében elfogadta a 2014–2030-ra szóló egészségügyi stratégiai keretet. A
stratégia előmozdításához most részletes végrehajtási tervek kidolgozására
van szükség.
(10)
Szlovákia előrelépést tett az adózási fegyelem
javítása terén, továbbá a tervezett intézkedések mintegy felének bevezetését
követően folytatja az adócsalás elleni küzdelemről szóló cselekvési
terv végrehajtását. Ennek köszönhetően a szlovák adórendszer a jelek
szerint 2013-ban – különösen a héa tekintetében – javult, bár változatlanul
fennáll az igény az erőfeszítések összehangolására, és az adóhatóságok
elemzési, illetve ellenőrzési kapacitásainak bővítésére, továbbá az
adók, vámok és társadalombiztosítási hozzájárulások beszedésének egységesítése
a tervezetthez képest lassabban halad. A növekedést elősegítő
költségvetési konszolidáció fenntartása érdekében Szlovákia jobban
támaszkodhatna a növekedés szempontjából kevésbé káros adókra, konkrétan a
rendszeres ingatlanadókra és a környezetvédelmi adókra. Ebben a tekintetben nem
történt előrelépés a rendszeres ingatlanadózás reformja terén, és az adó
mértéke továbbra sem kapcsolódik az adott ingatlan piaci értékéhez. Az
ebből az adófajtából származó bevételek 2000 óta változatlanul alacsonyak.
2013-ban a kormány intézkedéseket hozott a munkavállalók, illetve az
önfoglalkoztatók adóéke közötti jelentős eltérés csökkentése érdekében, a
két csoportra vonatkozó tényleges adókulcsok közötti, 2012-ben észlelt szakadék
azonban továbbra is fennáll.
(11)
A szlovák munkaerőpiac még mindig számos
kihívással néz szembe. A 14 % körüli munkanélküliség nagy része tartós,
ami rávilágít Szlovákia munkanélküliségi problémáinak strukturális jellegére.
Szlovákia némi előrelépést tett a tartós munkanélküliség után a
munkaerőpiacra lépő, alacsony fizetésű munkavállalók
adóterheinek csökkentése terén, ám az intézkedések hatékonyságát nyomon kell
követni és értékelni kell. A javulás más területeken csupán korlátozott volt –
ilyenek például az állami foglalkoztatási szolgálatok személyre szabott
szolgáltatásnyújtási kapacitásainak bővítése, valamint az aktivizáló
intézkedések és a szociális segélyek közötti kapcsolat megerősítése. Az
ifjúsági munkanélküliséget illetően az állami foglalkoztatási szolgálat
korlátozott kapacitásokkal rendelkezik a korai beavatkozás, a szolgáltatások
testre szabása és a nem regisztrált fiatalok felkarolása terén. Ezeken a
területeken tehát intézkedésekre van szükség, összhangban az ifjúsági garancia
célkitűzéseivel. Célzottabb intézkedésekre van szükség a leghátrányosabb
helyzetű munkakeresők – köztük a romák – tekintetében, akiknek a
foglalkoztatási rátája továbbra is rendkívül alacsony. A megfelelő
gyermekgondozási lehetőségek hiánya – különösen a háromévesnél fiatalabb
gyermekek tekintetében – megnehezíti az anyák munkaerőpiacra való visszatérését.
(12)
Az oktatás korlátozott munkaerő-piaci
jelentősége visszaveti a szakképzett munkaerő kínálatát. A
kötelező oktatásban részt vevő diákok teljesítménye elmarad az uniós
átlagtól, és számottevően romlott. Az oktatásra fordított állami kiadások
alacsony szinten maradtak annak ellenére, hogy emelték a tanári fizetéseket.
Továbbfejlesztették a tanári alapképzést és bővítették a gyakorlati
képzést – ám ezeknek az erőfeszítéseknek folytatódniuk kell. A szakképzés
megreformálására, valamint a fiataloknak kínált munkahelyek támogatására
irányuló kormányzati törekvések ellenére Szlovákia ifjúsági munkanélküliségi
rátája uniós szinten továbbra is a legmagasabbak között van, és változatlanul
nehéz az iskolából a munka világába való átmenet. A foglalkozásorientált
alapképzési programok viszonylag alacsony százalékos aránya és a munkáltatókkal
folytatott elégtelen együttműködés csökkenti a felsőoktatás
munkaerő-piaci relevanciáját. A felsőoktatás, valamint a
vállalkozások és az oktatási intézmények közötti együttműködés
minőségének javítása egyúttal a szlovák gazdaság innovációs képességének
is lendületet adna. Az intelligens szakosodási stratégiában felvázolt tervek
helyes irányt jelölnek ki, ám azokat a gyakorlatban is hatékonyan végre kell
hajtani. A színvonalas koragyermekkori nevelési és gondozási lehetőségek
tartósan szűkösek, és ez az iskolai teljesítményre is rányomja bélyegét,
főként a romák esetében. A roma diákok tanulmányi eredményeinek javítását
célzó eddigi kezdeményezések túlságosan is az EU által társfinanszírozott
projektektől függenek.
(13)
Az energiaügy terén Szlovákia jól haladt a
szomszédos országokkal összekapcsolt villamosenergia- és gázhálózatok
előkészítésével, mindazonáltal továbbra is nagy szükség van a szlovák
energiapiac jobb működését, és különösen a díjszabási mechanizmus
átláthatóbbá tételét célzó intézkedésekre. Az energiahatékonyság fokozását
célzó intézkedéscsomagra Szlovákia uniós finanszírozást pályázott meg az új
programozási időszakra.
(14)
A folyamatban lévő közigazgatási reform nyomán
erőteljesebben fog érvényesülni az ügyfélközpontú szemléletmód, ugyanakkor
a szlovák közigazgatás mind minőség, mind hatékonyság szempontjából
továbbra is alulteljesít. A személyzeti állomány tartósan gyors – a politikai
ciklusokkal összefüggő – cserélődése a gyenge
emberierőforrás-menedzsmenttel és a szerény elemzési kapacitásokkal együtt
hátráltatja a tényeken alapuló politikai döntéshozatalt. Szlovákia a
korábbiakhoz hasonlóan rosszul teljesít a nemzetközi korrupciós mutatók
alapján, és csupán csekély javulást ért el igazságszolgáltatási rendszerének
hatékonyságát és átláthatóságát illetően. A szlovák üzleti környezet
minősége romlott, a gyorsan növekvő vállalkozások támogatása pedig
megrekedt. Szlovákia nemrégiben – az átláthatóság és a hatékonyság fokozása
céljából – megreformálta közbeszerzési szabályait, ám az új szabályozás
alkalmazása továbbra is kihívást jelent, és a 2013-as közbeszerzési reform
hatásai korlátozottak.
(15)
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság
elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a
stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a
programok Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a
jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az
alábbi 1–6. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter
keretében tett ajánlásait.
(16)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Szlovákia stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[8] különösen az alábbi 1.
ajánlás tükrözi.
(17)
Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette
az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen
elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek
pénzneme az euró. Szlovákiának biztosítania kell ezen ajánlások teljes
körű és időben történő végrehajtását is.
AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2014–2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           A
túlzott hiány kiigazítását követően erősítse meg a 2014-re vonatkozó
költségvetési intézkedéseket, szem előtt tartva a Stabilitási és
Növekedési Paktum követelményeihez viszonyított, a Bizottság 2014. évi tavaszi
előrejelzése alapján a GDP 0,3 %-ának megfelelő különbséget.
2015-ben biztosítsa a GDP 0,1 %-ának megfelelő, szükséges kiigazítást
a középtávú cél felé, figyelembe véve a várható kedvezőtlen gazdasági
feltételeket. Ezt követően a középtávú cél eléréséig hajtson végre éves
strukturális kiigazításokat, amelyek referenciaértéke a GDP 0,5 %-a.
Folytassa a költségvetési keret megerősítését, többek között kötelező
és érvényesíthető kiadási felső határok bevezetése révén. Javítsa az
államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát az egészségügyi ágazat
költséghatékonyságának növelése, és különösen a kórházi ellátás és a
kórházvezetés ésszerűsítése, valamint az alapellátás megerősítése
révén.
2.           Fokozza az adóhatóság
hatékonyságát az ellenőrzési, kockázatértékelési és adóbehajtási
kapacitásának megerősítése révén. Az ingatlanadó adóalapját kapcsolja az
ingatlan piaci értékéhez.
3.           Kezelje hatékonyabban a
hosszú távú munkanélküliséget az aktivizálási intézkedések, a második esélyt
nyújtó oktatás és a személyre szabott minőségi képzés révén. Javítsa az
állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitásait az ügyvitel, a személyre
szabott tanácsadás és a munkakeresők aktivizálása terén, valamint erősítse
meg az aktivizálás és a szociális segély közötti kapcsolatot. Küzdjön
hatékonyan az ifjúsági munkanélküliség ellen a korai beavatkozás javítása
révén, összhangban az ifjúsági garancia célkitűzésével. Fokozza a nők
foglalkoztatását ösztönző intézkedéseket több gyermekgondozási létesítmény
biztosítása útján, különösen a háromévesnél fiatalabb gyermekek számára.
4.           Tegyen lépéseket az oktatás
színvonalának javításáért a jobb oktatási eredmények érdekében. A szakképzés
keretében bővítse a vállalkozások kínálta munkaalapú tanulási
lehetőségeket. Hozzon akkreditációs, támogatási és kormányzati
intézkedéseket a szakmaorientált alapképzési programok kidolgozásának
ösztönzése érdekében. Javítsa a tudásalap minőségét és relevanciáját,
továbbá hajtson végre olyan terveket, amelyek elősegítik a
felsőoktatás, a kutatás és az üzleti körök közötti hatékony
tudástranszfert és együttműködést. Vezessen be rendszerszintű
intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon a marginalizált közösségek –
köztük a romák – hozzáférése a minőségi és inkluzív iskola előtti
neveléshez, illetve iskolai oktatáshoz, továbbá tegyen lépéseket e csoportok
szakképzésben és felsőoktatásban való nagyobb arányú részvételéért.
5.           Fokozza az energiapiac jobb
működését célzó erőfeszítéseket, különösen a szabályozási keret
nyilvános átláthatóságának növelése és a – főként az ipari ügyfelek által
tapasztalt – magas energiahálózati díjakat befolyásoló tényezők
feltérképezése révén. Az eddigi eredményekre építve továbbra is fejlessze a
szomszédos országokkal, köztük Ukrajnával való összeköttetéseket, összhangban
az áprilisban aláírt egyetértési nyilatkozattal.
6.           Hozzon intézkedéseket a
közszolgáltatás függetlenségének növelése érdekében, többek között a
közszolgálati törvény módosítása útján. Fogadjon el a közigazgatás
emberierőforrás-menedzsmentjének javítására vonatkozó stratégiát. Fokozza
a kulcsminisztériumok elemzési kapacitásainak bővítését célzó
erőfeszítéseket, lehetővé téve a tényeken alapuló politikai
döntéshozatalt és javítva a szakpolitikai hatásvizsgálat minőségét. Tegyen
lépéseket a korrupció ellen, és fokozza az igazságszolgáltatási rendszer
hatékonyságának és színvonalának javítására irányuló erőfeszítéseit.
Vezessen be intézkedéseket az üzleti környezet javítása érdekében, többek
között a kkv-k számára. Fokozza a közbeszerzések hatékonyságának növelésére
irányuló erőfeszítéseit.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 és
P7_TA(2014)0129.
[4]               HL L 140., 2013.5.27., 11. o.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
szerint.