title: Ajánlás: a Tanács Ajánlása a Cipruson fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---         EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                         Brüsszel, 2010.6.15.
                                         SEC(2010) 741 végleges
                               Ajánlás:
                      A TANÁCS AJÁNLÁSA
   a Cipruson fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
HU                                                                  HU
 ---pagebreak---                                                 Ajánlás:
                                       A TANÁCS AJÁNLÁSA
                 a Cipruson fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7)
   bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési
           hiányt.
   (2)     A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható,
           munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás
           célkitűzésén alapul.
   (3)     A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja a Paktum eredményességének és
           közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú
           fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul, továbbá azt, hogy a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe
           mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési
           Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet
           figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását
           célozzák.
   (4)     A Tanács [2010. július 13]-án a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerinti
           határozatában megállapította, hogy Cipruson túlzott hiány áll fenn.
   (5)     A Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás
           végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet1
           (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) 3. cikkének megfelelően a
           Tanácsnak is ajánlásokat kell tennie az érintett tagállamnak annak érdekében, hogy a
           túlzott hiányt egy meghatározott időszakon belül megszüntesse. Az ajánlásnak
           legfeljebb hathónapos határidőt kell megállapítania ahhoz, hogy az érintett tagállam
           eredményes lépéseket tegyen a túlzott hiány kiigazítása érdekében, valamint meg kell
           határoznia a túlzott hiány kiigazításának határidejét, amelyet a túlzott hiány
           megállapítását követő évben kell teljesíteni, hacsak nem állnak fenn különleges
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
HU                                                 2                                             HU
 ---pagebreak---        körülmények. Annak megállapítására, hogy fennállnak-e különleges körülmények,
       figyelembe kell venni az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében
       meghatározott „érdemleges tényezőket”. A túlzott hiány megszüntetéséről szóló
       ajánlásban továbbá a Tanácsnak kérnie kell, hogy a tagállam irányadó szinten évente
       legalább a GDP 0,5%-ának megfelelő mértékben javítsa a strukturális, vagyis a
       ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül
       számított egyenleget.
   (6) Ciprus esetében a megítélés szerint fennállnak azok a különleges körülmények,
       amelyek a Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja óta lehetővé teszik a
       túlzott hiány esetén követendő eljárás rugalmasabb alkalmazását. A gazdasági
       tevékenység 2009-ben, 35 év után először, zsugorodott. A recesszió a hazai kereslet
       jelentős csökkenését és a kedvezőtlen külső környezetet tükrözte. Mindenekelőtt a
       háztartásoknak a szigorúbb hitelezési feltételekkel párosuló nagymértékű
       eladósodottsága, a romló munkaerő-piaci kilátások és a bizalmat érintő negatív
       hatások miatt csökkent a magánfogyasztás. Ezzel párhuzamosan a beruházások is erős
       korrekción estek át, mivel csökkent az ingatlanok iránti külföldi kereslet, alacsony volt
       a kapacitáskihasználás és átalakult a társasági mérlegek szerkezete. A recesszió az
       exportorientált feldolgozóipar magánberuházásainak és külföldi forgalmának a hirtelen
       csökkenését tükrözi, ami viszont a pénzügyi válságra és a globális visszaesésre
       vezethető vissza, különösen a fő kereskedelmi partnerek (Egyesült Királyság,
       euroövezet, Oroszország) sokkal alacsonyabb növekedési kilátásaira. A 2009. évi
       hiány egyaránt következménye a gazdasági visszaesésnek és az európai
       gazdaságélénkítési tervvel összhangban hozott ciprusi ösztönző intézkedéseknek. A
       különleges körülmények fennállása feljogosítja a Tanácsot arra, hogy a túlzott hiány
       középtávú keretben történő megszüntetését engedélyezze.
   (7) A válságot megelőző évek kedvező gazdasági körülményei közepette, az eszközpiac
       virágzását és az adóbevételek gyarapodását kihasználva Ciprus költségvetési
       többleteket halmozott fel és – a 2004. évi 70,2%-ról – a GDP 48,4%-ára csökkentette a
       bruttó adósságállomány rátáját. A gazdasági válság azonban 2009-ben súlyos csapást
       mért az államháztartásra. Ennek eredményeképp a költségvetési egyenleg a 2008-ban a
       GDP 0,9%-át kitevő többletből 2009-ben a GDP 6,1%-át kitevő hiányba fordult át. Az
       okok között említhetők még a gazdasági visszaesésre válaszul hozott (az európai
       gazdaságélénkítési tervvel összhangban álló) diszkrecionális intézkedések, és azok a
       meglehetősen jelentős összetételi hatások, amelyek az adóbevételekben sokkal
       kevésbé bővelkedő növekedési minta miatt következtek be. A túlzott hiány esetén
       követendő eljáráshoz kötődő, a pénzügyminisztérium által 2010. márciusban teljesített
       adatszolgáltatás szerint a hiány tovább nő, 2010-ben várhatóan elérve a GDP 6,2%-át.
       A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzésében szereplő költségvetési adatok
       azonban arra utalnak, hogy a költségvetési hiány 2010-ben a GDP 7%-át is elérheti.
       Még mindig folynak a viták az esetleges költségvetésen kívüli intézkedésekről, noha
       ezek módozatairól, végrehajtásuk ütemezéséről még nem állnak rendelkezésre
       megbízható információk.
   (8) A rendkívüli körülményeket és az európai gazdaságélénkítési tervet figyelembe véve
       átlagos éves költségvetési kiigazítást ajánlott végrehajtani. A költségvetési kiigazítás
       meghatározásakor figyelembe kell venni a fiskális politikai célok eléréséhez szükséges
       összes tényezőt, kezdve az államháztartási hiány és a bruttó államadósság szintjével,
       de más mutatókat is, például a folyó fizetési mérleg egyenlegét, a pénzügyi ágazat
       függő kötelezettségeinek szintjét, a kamatszolgálatot, a kockázati felárakat és az
HU                                             3                                                 HU
 ---pagebreak---         elöregedéssel kapcsolatos kiadások középtávon várható alakulását. Az átlagos éves
        költségvetési kiigazítás számításakor a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi
        előrejelzésében szereplő 2011. évi hiányt vették alapul. A 3%-nak megfelelő
        nominális hiánycél adott határidőre történő eléréséhez szükséges teljes költségvetési
        kiigazítást ezt követően a kibocsátási rés 2015-ig történő fokozatos bezárulását
        feltételezve számítják ki.
   (9)  Ennek ismeretében indokolt a túlzott hiány kiigazítását középtávú keretben – 2012-re
        kitűzött határidővel – megcélozni. Így, különösen a belső és külső gazdasági
        egyensúlytalanságok miatt, a hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében a
        ciprusi hatóságoknak 2010-ben a folyó kiadások ellenőrzésére szolgáló
        intézkedésekkel szigorítaniuk kell a költségvetési politikát, a hiányt 2010-ben a GDP
        6%-a alá kell szorítaniuk és kellő időben intézkedéseket kell hozniuk egy kiadásoldali
        konszolidációs stratégia megalkotására. A ciprusi hatóságoknak e célból a 2010–2012
        közötti időszak során évente átlagosan a GDP 1,75%-ának megfelelő költségvetési
        erőfeszítést kell biztosítaniuk; a konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell
        határozniuk a túlzott hiány 2012-ig történő megszüntetéséhez szükséges
        intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek
        esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány csökkentését. A Bizottságnak és a Tanácsnak 2010.
        április 1-jén benyújtott stabilitási programjában Ciprus vállalta, hogy a GDP-arányos
        hiányt 2011-ben 4,5%-ra, 2012-ben pedig 3,4%-ra csökkenti. Következésképpen az
        ezen ajánlásban Ciprustól kért, a ciprusi hatóságok eredeti tervét meghaladó többlet-
        erőfeszítés megvalósítható és szükséges. A költségvetési konszolidációnak ahhoz is
        hozzá kell járulnia, hogy a bruttó államadósság aránya olyan csökkenő pályára álljon,
        amely a megfelelő szintű elsődleges többlet helyreállításával kielégítő ütemben közelít
        a referenciaértékhez.
   (10) A pénzügyi irányítási elszámolási rendszer elfogadásával a közelmúltban javult Ciprus
        költségvetési kerete. 2006-tól Cipruson fokozatosan bevezették a három éves
        középtávú költségvetési keretet is, 2007-től pedig a program- és teljesítményalapú
        költségvetés-tervezést. Az új keret azonban még a bevezetés szakaszában van, és
        várhatóan csak 2012-ben lesz teljesen működőképes. Hatása ezért csak középtávon
        nyilvánulhat meg. Az államháztartás sikeres és tartós konszolidációjához
        elengedhetetlen az új keret kellő időben történő alkalmazása. A pótköltségvetések év
        közbeni elfogadásának eddigi gyakorlata a források szándékolt átcsoportosítását
        meghaladó mértékben vezetett a folyó kiadások növekedéséhez. Az új költségvetési
        keret teljes körű végrehajtása várhatóan véget vet majd ennek a gyakorlatnak, valamint
        eredményesebb és hatékonyabb költségvetési eljárást eredményez, és a meghatározott
        korlátoknak megfelelően hozzájárul a minisztériumi kiadások visszafogásához. Az új
        költségvetési eljárás ugyanakkor megfelelő alapot teremt a kiadások
        átcsoportosításához a növekedést ösztönző tevékenységek javára.
   (11) A népesség elöregedésének hosszú távú költségvetési hatása jelentősen meghaladja az
        uniós átlagot, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak az elkövetkező évtizedekben
        várható viszonylag nagy mértékű emelkedése miatt, ami részben annak tulajdonítható,
        hogy a nyugdíjrendszer még nem egészen kiforrott. A 2009 áprilisában bevezetett
        nyugdíjreform kissé visszafoghatja a nyugdíjkiadások emelkedését, és, jelentősebb
        mértékben, növelheti a társadalombiztosítási járulékokat. A reform javítana a
        nyugdíjrendszer hosszú távú egyenlegén és csökkentené annak fenntarthatósági
        kockázatait, ugyanakkor nincs hatása az átfogó értékelés eredményeire. A 2009. évi
        költségvetési egyenleg súlyosbítja a népesség elöregedésének a fenntarthatósági résre
HU                                               4                                                HU
 ---pagebreak---         gyakorolt költségvetési hatását. Az elsődleges egyenleg középtávú javítása és az
        elöregedéssel kapcsolatos – főként nyugdíj- és egészségügyi – kiadások jelentős
        növekedését megfékező további intézkedések végrehajtása hozzájárulna az
        államháztartások fenntarthatóságával kapcsolatos – a Bizottság 2009. évi
        fenntarthatósági jelentésében2 magasnak becsült – kockázatok csökkentéséhez.
   (12) A ciprusi hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a bruttó
        államadósság aránya 2009-ben a GDP 56,2%-a volt. A növekedés a nominális GDP
        esése mellett főként az elsődleges egyenleg jelentős romlásának és az adósságnövelő
        lavinahatásoknak köszönhető. Az egyéb tételek mintegy 1 százalékpont erejéig szintén
        kedvezőtlen hatást gyakoroltak az adósságszint alakulására, mivel az év végén a
        kormányzat eszközfelhalmozást hajtott végre abból a célból, hogy 2010. január elején
        eleget tehessen lejáró kötelezettségeinek, illetve a készpénzállomány és az
        elhatárolások különbségei miatt. 2010-re Ciprus a GDP 62%-át kitevő tervezett
        adósságszintet jelentett be, ami meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott
        referenciaértéket (a 2010. áprilisi stabilitási program valamelyest alacsonyabb
        számmal tervez (61%), 2011-ben pedig 63,2%-os GDP-arányos értékkel további
        növekedést vár). A költségvetési célokhoz és a makrogazdasági forgatókönyvhöz
        kapcsolódó negatív kockázatokra tekintettel az adósságráta a tervezettnél valószínűleg
        szintén kedvezőtlenebbül alakul. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése
        szerint az adósságállomány az elsődleges egyenleg romlása miatt 2010-ben a GDP
        62,3%-ára emelkedik, 2011-ben pedig ezt is meg haladva eléri a 67,6%-ot.
   (13) A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatti fokozott felügyelet érdekében
        rendszeresen és kellő időben nyomon kell követni a költségvetési konszolidációs
        stratégia végrehajtásában elért előrehaladást. Ezzel összefüggésben célszerű lenne, ha
        Ciprus következő aktualizált stabilitási programjaiban külön fejezetet szentelnének
        erre a célra.
   (14) A Tanács véleménye szerint a költségvetés konszolidálására tett intézkedéseknek
        általánosságban véve tartós javulást kell biztosítaniuk az államháztartás egyenlegében,
        miközben az államháztartás minőségének fokozására és a gazdaság növekedési
        képességének erősítésére irányulnak.
   ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   (1)    Elismerve, hogy Ciprus 2009. évi költségvetési egyenlege egyfelől az európai
          gazdaságélénkítési tervvel összhangban álló, 2009-ben a GDP mintegy 1,5%-át
          kitevő összegű intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól
          mentes működésére vezethető vissza, a ciprusi hatóságoknak a jelenleg fennálló
          túlzott hiányt a lehető leggyorsabban de legkésőbb 2012-ig meg kell szüntetniük.
   2
        Az államháztartások fenntarthatóságára vonatkozó, 2009. november 10-i következtetésekben „a Tanács
        felhívja a tagállamokat, hogy a soron következő stabilitási és konvergenciaprogramjaik során irányítsák
        figyelmüket a fenntarthatóságot célzó stratégiákra”, továbbá „felkéri a Bizottságot, valamint a
        Gazdaságpolitikai Bizottságot és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot, hogy – a következő
        fenntarthatósági jelentéshez megfelelő időben – további módszereket dolgozzanak ki az
        államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának értékeléséhez”, amelyet 2012-re terveznek.
HU                                                    5                                                         HU
 ---pagebreak---    (2)       A ciprusi hatóságoknak középtávú intézkedésekkel hiteles és fenntartható módon a
             GDP 3%-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt. Ezért a ciprusi
             hatóságoknak:
           (a)     annak érdekében, hogy 2012-ig a referenciaérték alá tudják csökkenteni a
                   hiányt, 2010-ben a szükséges intézkedésekkel a GDP 6%-a alá kell szorítaniuk
                   a hiányt és meg kell alkotniuk egy kiadásoldali konszolidációs stratégiát;
           (b)     a 2010–2012 közötti időszak során átlagosan évente legalább a GDP 1,75%-
                   ának megfelelő költségvetési kiigazítást kell végrehajtaniuk, amelynek ahhoz is
                   hozzá kell járulnia, hogy a bruttó államadósság aránya olyan csökkenő pályára
                   álljon, amely a megfelelő szintű elsődleges többlet helyreállításával kielégítő
                   ütemben közelít a referenciaértékhez;
           (c)     és a konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határozniuk és
                   szigorúan végre kell hajtaniuk a túlzott hiány 2012-ig történő
                   megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb
                   gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány
                   csökkentését.
   (3)       A kiigazítással járó kockázatok csökkentése érdekében Ciprusnak erősítenie kell a
             középtávú költségvetési keret kötelező jellegét és javítania kell a költségvetés
             végrehajtásának évközi ellenőrzését.
   (4)       Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előrevetített növekedésének megfékezése
             érdekében Ciprusnak a nyugdíj- és egészségügyi kiadások visszafogására irányuló
             reformintézkedések végrehajtásával javítania kell az államháztartás hosszú távú
             fenntarthatóságát.
   (5)       Emellett a ciprusi hatóságoknak a költségvetési erőfeszítésen túl is minden alkalmat
             – beleértve a jobb gazdasági feltételekből származókat is – meg kell ragadniuk arra,
             hogy felgyorsítsák a bruttó államadósság arányának a referenciaérték felé történő
             csökkenését.
   (6)       A Tanács az eredményes intézkedések megtételének, valamint a túlzott hiány
             megszüntetése irányába tett előrelépéshez szükséges intézkedések meghatározásának
             határidejeként [2011. január 13]-át jelölte meg a ciprusi kormány számára. A megtett
             intézkedések vizsgálata figyelembe fogja venni a Bizottság szolgálatainak 2010.
             tavaszi előrejelzésében szereplő gazdasági kilátásokhoz képest bekövetkezett
             gazdasági fejleményeket.
   A ciprusi hatóságoknak stabilitási programjuknak a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   megszüntetéséig készített elkövetkező aktualizálásaiban külön fejezetben kell tárgyalniuk az
   említett ajánlások végrehajtása terén tett előrelépést.
   Emellett a Tanács hangsúlyozza a középtávú célkitűzés elérésének fontosságát a gazdasági
   visszaesések megfelelő költségvetési kezelése szempontjából. Felkéri ezért a ciprusi
   hatóságokat arra, hogy a túlzott hiány megszüntetése után biztosítsák a strukturális értelemben
   kiegyensúlyozott költségvetési egyenleget célzó középtávú célkitűzés irányába mutató
   költségvetési konszolidáció fenntartását. A költségvetési célok betartását és a kiadások
   szigorú visszafogását középtávon egy hatékony többéves költségvetési keret terv szerinti,
   teljes körű végrehajtásával lehet elősegíteni.
HU                                                  6                                              HU
 ---pagebreak---    Ennek az ajánlásnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                              a Tanács részéről
                                              az elnök
HU                                              7               HU


title: A Tanács ajánlása ( 2012. július 10. ) Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és Ciprus 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi vélemény adásáról

text:
               24.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 219/13

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2012. július 10.)
   Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és Ciprus 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi vélemény adásáról
   2012/C 219/04
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A Tanács 2011. július 12-én ajánlást (4) fogadott el Ciprus 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt adott Ciprus 2011–2014-es időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási programjáról (a továbbiakban: a 2011-es tanácsi ajánlás).

               (4)

               A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Ciprust azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor.

               (5)

               A Tanács 2011. december 1-jén következtetéseket fogadott el, amelyekben felhívta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy a Foglalkoztatási Bizottsággal és más bizottságokkal együttműködésben nyújtsa be a Tanácsnak az Európa 2020 szakpolitikai ciklus keretében javasolt intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeit. Az említett észrevételek a Foglalkoztatási Bizottság véleményének részét képezik.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2012. február 15-én elfogadta a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2012. március 2-án jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

               (9)

               Ciprus 2012. május 7-én benyújtotta a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programját, 2012. május 10-én pedig 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálat során azt is értékelte, hogy Ciprus esetében fennáll-e makrogazdasági egyensúlyhiány. A Bizottság részletes felülvizsgálata során arra a következtetésre jutott, hogy Ciprus esetében a bankszektora és a vállalati szektor eladósodottsága miatt fennáll a belső egyensúlyhiány, valamint külső és belső egyensúlyhiány áll fenn, habár nem túlzott mértékben, a fiskális dinamikájára és versenyképességére vonatkozóan.

               (10)

               A stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2012–2014-re vonatkozóan optimistának tűnik. Bár magában foglalja a növekedési kilátások jelentős lefelé módosítását, a stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyvre továbbra is lefelé mutató kockázatok hatnak, amelyek különösen a belföldi kereslet 2012–2013-as alakulásával kapcsolatosak. A stabilitási programban vázolt költségvetési stratégia célkitűzése, hogy 2012-ig kiigazítsa a túlzott hiányt, valamint 2014-ig elérje a középtávú költségvetési célt és azt tartsa 2015-ben is. A stabilitási program megerősíti a strukturális szempontból kiegyensúlyozott költségvetés előzőleg meghatározott középtávú célját, amely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. A túlzott hiány tervezett kiigazítása összhangban áll a Tanácsnak a túlzotthiány-eljárás keretében 2010. július 13-án kiadott ajánlásában megállapított határidővel. Az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg (5) alapján, az átlagos éves költségvetési konszolidáció, amelyet a 2011–2012-es időszakban a GDP 1,5 %-ára terveztek, megegyezik a Tanács által ajánlott konszolidációval. A tervezett előrelépés a középtávú költségvetési cél elérésére 2013-ban elegendő, mivel magasabb, mint a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított, a GDP 0,5 %-ának megfelelő referenciaérték, mind a Bizottság szolgálatainak 2012-es tavaszi előrejelzése, mind a stabilitási program szerint.
               Az államháztartási kiadások növekedése, figyelembe véve a diszkrecionális bevételi intézkedéseket is, 2013–2014-ben összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktum kiadásokra vonatkozó referenciaértékeivel, 2015-ben azonban már nem. A stabilitási program költségvetési céljait illetően felmerülnek bizonyos kockázatok a 2012–2014-ben optimistának tűnő makrogazdasági forgatókönyvvel, valamint a 2013-ban tervezett költségvetési konszolidációval kapcsolatosan, mivel ezek részben olyan intézkedéseken alapulnak, amelyek nincsenek egyértelműen meghatározva. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság, amely 71,6 %-ra nőtt 2011-ben, 72,1 %-ra nő 2012-ben, mielőtt 2015-re fokozatosan 65,4 %-ra csökkenne. A Stabilitási és Növekedési Paktum adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéke szempontjából Ciprus átmeneti időszakban lesz 2013 és 2015 között, és a stabilitási programban bemutatott tervek kellő mértékű előrehaladást biztosítanak az adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéknek való megfeleléshez. Ehhez az előrejelzéshez azonban bizonyos kockázatok társulnak, amelyek a pénzügyi vállalatok esetleges mentési műveleteivel kapcsolatosak.

               (11)

               Számottevően javítani kell az adóigazgatás hatékonyságát, mivel az adóbehajtással kapcsolatos adminisztratív költségek nagyon magasak Cipruson. Az adóbehajtás viszonylag lassú. Különösen az adóigazgatással kapcsolatos kiadások GDP-arányosan, valamint a nettó bevételek beszedésével kapcsolatos adminisztratív költségek magasak és emelkedő tendenciát mutatnak. Szükség van a nem hivatalos/be nem jelentett munkától való elmozdulást ösztönző és az adóelkerülés elleni intézkedésekre. Ezenfelül erősíteni kell az adóbehajtás hatékonyabbá tételére irányuló kezdeményezéseket.

               (12)

               Tekintettel a ciprusi bankok görög gazdaságnak való nagymértékű kitettségére, a banki eszközök teljesítményét, a jövedelmezőséget, a tőkepuffereket és a likviditási tartalékokat negatívan érintette a görög államadósság átalakítása, valamint a görög hitelfelvevőkhöz kihelyezett nem teljesítő hitelek emelkedő száma. Nagyon magas a konszolidált ciprusi bankszektor Görögországnak való teljes kitettsége. A parlament 2011. december 14-én két törvényt fogadott el a pénzügyi rendszer bankválságokkal szembeni stressztűrő képességének erősítése érdekében. Az összes belföldi betét mintegy 40 %-át kezelő szövetkezeti hitelintézetek felügyeletének megerősítésében történt előrelépés azonban mindezidáig nem kielégítő.

               (13)

               Ciprus kihívásokkal néz szembe az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását illetően, különösen a nyugdíjak területén. Ciprus két jelentős strukturális intézkedést hajtott végre nyugdíjrendszerének megreformálására. Míg az elfogadott intézkedések ugyan fontosak és hitelesek, Ciprus válasza nem kellőképpen ambiciózus, hogy biztosítsa a rendszer fenntarthatóságát és megfelelőségét, valamint méltányosságának javítását hosszú távon. További intézkedésekre van szükség a munkavállalók vállalkozásokon belüli foglalkoztathatóságának fenntartása érdekében, valamint a tényleges nyugdíjkorhatár emelésének alátámasztására. Az időskori szegénységet illetően, Ciprus csak részben foglalkozott a szegénységi küszöb alatt élő idősek magas arányának problémájával. Az elfogadott intézkedések nem elegendőek, hogy rövid távon javítsák a szegénység által veszélyeztetett nyugdíjasok megfelelő jövedelmi viszonyait.

               (14)

               Az intézkedések nem foglalkoztak érdemben az egyenlőtlenségekkel és hiányosságokkal az egészségügyi szektorban. A 2011-es tanácsi ajánlás, és annak 3. ajánlása ellenére eddig nem határoztak meg egyértelmű menetrendet a nemzeti egészségbiztosítási rendszer kialakítására vonatkozóan. Ez kockázatokat jelent az államháztartás hosszú távú kontrolljára és fenntarthatóságára, valamint az egészségügyi ellátás minőségére nézve.

               (15)

               A kormány lépéseket tett a 2011. évi ajánlás bérindexálásra (cost of living allowance, – COLA) vonatkozó kérdésének kezelésére, különösen a bérek kétéves befagyasztásának elfogadásával a szélesebb értelemben vett közszférában. A kormány és a szociális partnerek továbbá megegyeztek abban, hogy 2012. június végéig párbeszédet kezdeményeznek a megélhetési költségekkel kapcsolatos juttatások (COLA) rendszerének felülvizsgálata céljából. Folytatni kell a rendszer átfogó reformját a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal összhangban, a reálbérek és a termelékenység alakulása közötti kapcsolat erősítése és a rendszer méltányosságának javítása céljából. Ez nemcsak Ciprus versenyképességét erősítené, hanem a munkaerő hatékonyabb elosztásához is vezetne. Míg ezek a helyes irányba tett első lépéseket jelentik, e fejlemények relevanciája és hitelessége döntően a reformokról és a bérindexálási rendszerről jelenleg folyó szociális párbeszéd végeredményétől és a végrehajtásától függ.

               (16)

               A romló makrogazdasági kilátások hátrányosan érintették a ciprusi munkaerőpiacot, növelve a munkanélküliségi rátát és jelentős növekedést okozva az ifjúsági munkanélküliség terén. Ciprus számos pozitív lépést tett e kihívás kezelésére. Ezek az intézkedések fontosak, azonban nem elég hatásosak, különösen az oktatás és a szakképzés területén, ahol a végrehajtást fel kell gyorsítani. További lépésekre van szükség az ifjúsági munkanélküliség kezelésére, valamint a munkaerő átképzésére és továbbképzésére a munkaerőpiacon szükséges átmenet megkönnyítése érdekében, az olyan csoportokra helyezve a hangsúlyt, amelyek alacsony arányban vesznek részt az egész életen át tartó tanulást célzó tevékenységekben, mint például az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók.

               (17)

               A szolgáltatási szektort illetően, Ciprus horizontális törvény útján átültette a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvet (6) (szolgáltatási irányelv), amelyet számos ágazatspecifikus módosító törvény és rendelet kísért. Egyes ágazatokban azonban (pl. a kiskereskedelem, a turizmus és építőipari szolgáltatások) az ágazatspecifikus szabályozás továbbra is elfogadásra vár. Bár az uniós átlaghoz képest Ciprus kedvező helyet foglal el a szakmai szolgáltatások szabályozását illetően, és a kilencven szabályozott foglalkozás közül mindössze négy üzleti szolgáltatás, bizonyos szabályozott szakmai szolgáltatások – mint például az ügyvédek és az építészek – esetében továbbra is léteznek rögzített vagy minimumtarifák.

               (18)

               A részletes felülvizsgálat keretében elvégzett elemzés alapján megállapítható, hogy Cipruson egyensúlyhiányok állnak fenn. Különösen a makrogazdasági fejlemények miatt a folyó fizetési mérleg, az államháztartás és a pénzügyi szektor területén szoros nyomon követésre van szükség, és sürgősen figyelmet kell fordítani a gazdaságpolitikára annak érdekében, hogy elháruljanak a gazdaság és a gazdasági és monetáris unió működését érintő negatív hatások. Konkrétabban, a ciprusi gazdaság tartós és jelentős folyó fizetési mérleghiányt mutat, amelyet az ár-/költségalapú versenyképesség fokozatos romlásának betudható külkereskedelmi hiány, az államháztartás egyensúlyának éves hiányba forduló és még a gazdaság recesszióból való kilábalása után is növekedő hiánya, valamint a magánszféra növekvő eladósodottsága okoz. Különösen a nem pénzügyi vállalatok nagyon sérülékenyek magas eladósodottságuk miatt, amellyel alacsony nyereségesség párosul, a nem teljesítő hitelek jelentős növekedését eredményezve ebben a szektorban. A bankszektor nagymértékű kitettsége a görög államkötvényeknek és a görög gazdaságnak szintén nagy kockázatot jelent. Ezenfelül a növekedés kilátásai kedvezőtlenek, ami továbbra is nehezíti az egyensúlytalanságokból való viszonylag lassú kibontakozást.

               (19)

               Ciprus számos vállalást tett az Euro Plusz Paktum keretében. Ezek a vállalások, illetve a 2011-ben tett vállalások végrehajtása a versenyképesség javítására, a foglalkoztatási ráta növelésére, az államháztartás fenntarthatóságára, valamint a pénzügyi fenntarthatóság erősítésére vonatkoznak. A Bizottság értékelte az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalások végrehajtását. Ezen értékelés eredményeit a Tanács az ajánlásokban figyelembe vette.

               (20)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Ciprus gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és értékelte a stabilitási programot, valamint a nemzeti reformprogramot, valamint benyújtotta a részletes felülvizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Ciprus fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szintű szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–7. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (21)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (22)

               A Bizottság részletes felülvizsgálata eredményénk és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanács 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 1., 2. és 7. ajánlások tükrözik,

         AJÁNLJA, hogy Ciprus a 2012–2013-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Tegyen további intézkedéseket a túlzott hiány tartós kiigazítása érdekében 2012-ben. A középtávú költségvetési cél 2014-ig történő elérésének és a kiadásokra vonatkozó referenciaértékkel való megfelelés biztosítása, valamint az adósságcsökkentési referenciaérték terén kellő előrehaladás biztosítása érdekében szigorúan hajtsa végre a kellően konkrét intézkedésekkel támogatott költségvetési stratégiát 2013-ra vonatkozóan és azt követően. Gyorsítsa fel egy kötelező jogi erővel és korrekciós mechanizmusokkal rendelkező többéves költségvetési keret bevezetését. Tegyen intézkedéseket a kiadások szoros ellenőrzése érdekében, és a lehető leghamarabb valósítsa meg a program- és teljesítményalapú költségvetési tervezést. Javítsa az adózási morált és az adóelkerülés elleni küzdelmet.

               2.

               Még jobban hangolja össze a szövetkezeti hitelintézetek felügyeleti és szabályozási keretét a kereskedelmi bankokra alkalmazandó standardoknak megfelelően. Erősítse a pénzügyi intézmények hatékony feltőkésítésére vonatkozó szabályozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy csökkentse a pénzügyi szektor külső sokkoknak való kitettségét.

               3.

               Javítsa tovább a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és megfelelőségét és orvosolja a szegénység magas szintjét az időskorúak körében. Gondoskodjon a tényleges nyugdíjkorhatár emeléséről, és ennek keretében hangolja össze a kötelező nyugdíjkorhatárt a várható élettartam növekedésével.

               4.

               Haladéktalanul fejezze be és hajtsa végre a nemzeti egészségbiztosítási rendszert egy ütemterv alapján, amely biztosítja annak pénzügyi fenntarthatóságát, valamint az ellátáshoz alanyi jogon való hozzáférést.

               5.

               Javítsa a munkaerő szakmai képességeit annak érdekében, hogy növelje a munkavállalók foglalkozási mobilitását a magas növekedési potenciállal és hozzáadott értékkel rendelkező tevékenységek felé. Tegyen további lépéseket az ifjúsági munkanélküliség kezelésére, hangsúlyt fektetve a vállalatoknál végzett szakmai gyakorlatra, valamint az önálló vállalkozás előmozdítására. Tegyen megfelelő szakpolitikai intézkedéseket a keresleti oldalon a vállalati innováció ösztönzésére.

               6.

               Szüntesse meg az indokolatlan korlátokat a szolgáltatások piacán, különösen a szolgáltatási irányelv végrehajtásának javításával a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező szolgáltatási szektorokban (beleértve a turizmust) és a szakmai szolgáltatások piacának megnyitásával.

               7.

               Javítsa a versenyképességet, többek között a bérindexálás rendszerének megreformálásával, a szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlattal összhangban, hogy az jobban tükrözze a termelékenység alakulását. Tegyen lépéseket a gazdaság szerkezetének diverzifikálására. Állítsa helyre a költségvetési egyensúlyt a kiadások visszafogásával.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  2012-re érvényben tartja a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2012. április 26-i 2012/238/EU tanácsi határozat (HL L 119., 2012.5.4., 47. o.).

      (4)  HL C 210., 2011.7.16., 12. o.

      (5)  A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

      (6)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

      (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


				|

		52011SC0816

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Sloveniaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Slovenia 2011-2014

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Szlovénia 2011. évi nemzeti
reformprogramjáról
és a Szlovénia 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált
stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről
szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és
148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5.
cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott
konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az
Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és
növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a
gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében,
hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén
rejlő lehetőségeit.
(2)
A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok
és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló
ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[3],
amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az
első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az
EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és
elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első
európai szemeszterét.
(4)
Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács
2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság
éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció
és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget
élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság
helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való
csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a
növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a
prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.
(5)
Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is
felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy
vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási
vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba
beépíthessék.
(6)
Szlovénia 2011. április 18-án és 19-én benyújtotta
a 2010–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási
programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok
figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került
sor.
(7)
A válságot megelőző években Szlovéniában
gyors gazdasági növekedés volt tapasztalható, amelynek fő hajtóerejét a
dinamikus export és a beruházások jelentették. Mindazonáltal Szlovéniát
súlyosan érintette a válság, GDP-jének közel 10 %-át vesztette el
2008–2010 között, ami részben visszafordította a korábbi felzárkózási
folyamatot. Az automatikus stabilizátorok, gazdaságélénkítő intézkedések
és az erőteljes beépített kiadási dinamika kölcsönhatása eredményeként az
államháztartási hiány a 2008-ban a GDP 1,8 %-át kitevő értékről
2009-ben 6,0 %-ra emelkedett (a GDP 21,9 %-át, illetve 35,2 %-át
kitevő bruttó adósságszint mellett). A munkaerőpiac jelentős
késéssel reagált és a foglalkoztatás továbbra is csökkenő tendenciát
mutat. Noha a munkanélküliségi ráta az uniós átlag alatt marad, a válság
előtti 4,4 %-os szintről 2010-ben hirtelen 7,3 %-ra
emelkedett. A gazdaságélénkülés eddig viszonylag lassú volt, és várhatóan csak
2012-ben tér magához kissé 2,5 %-ra becsült GDP-növekedéssel.
(8)
Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően
az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye
szerint a program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági
forgatókönyv rövid távon megalapozott, a programidőszak vége felé viszont
túl optimista. A 2010-ben a GDP 5,6 %-át kitevő értékről indulva
a program tervei szerint az államháztartási hiány 2013-ra a GDP 3 %-ában
meghatározott referenciaérték alá csökken, az elsődleges kiadások széles
körű csökkentése révén. A túlzott hiány megszüntetése után a program a
strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési helyzetet jelentő
középtávú célkitűzés felé való mérsékelt haladást irányozza elő, az
elérését azonban nem. Bár a középtávú célkitűzés szintje ambiciózusabb,
mint a korábbi programban, ebben a szakaszban nem tekinthető
megfelelőnek, mivel nem világos, hogy kellően gyors előrelépést
biztosít-e az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága irányába. A Bizottság szolgálatai által a programban
szereplő információk alapján, a közösen megállapított módszertannal
összhangban újraszámított éves átlagos költségvetési erőfeszítés a
2011–2013 közötti időszakban a tervek szerint GDP-arányosan 0,5
százalékpont körül lesz, a Tanács által ajánlott szint alatt. Sőt, a hiány és az adósság alakulása elmaradhat
a célkitűzésektől. A 2011. évi
hiánycél elérése érdekében várhatóan további intézkedések elfogadására kerül
sor pótköltségvetés keretében. 2011. után a
program nem részletezi a kiadásokat korlátozó intézkedéseket, és nem zárható ki
a hiányt és adósságot befolyásoló további pénzügyi mentőműveletek
lehetősége.
(9)
Noha az államháztartási hiány a 2009-es csúcs óta
szűkül, a túlzott hiány 2013. évi megszüntetésére irányuló további
konszolidáció és azután a középtávú célkitűzés megvalósítása
kulcsfontosságú kihívás Szlovénia számára. Az elmúlt években folytatott
konszolidációs stratégiával összhangban a stabilitási programban a 2011–2014
közötti időszakra előirányzott további kiadási megtakarítások
főként a közszféra béreit, a nyugdíjakat is magában foglaló szociális
juttatásokat és az állami beruházásokat érintik. Mindazonáltal a stabilitási
program nem ad részletes tájékoztatást a 2011 utánra tervezett
intézkedésekről. A 2011. évi hiánycél teljesítése érdekében további
korrekciós intézkedések tűnnek szükségesnek. A középtávú konszolidációs
stratégia hitelességét fokozná ha több strukturális kiadáscsökkentő
intézkedést fogadnának el – a nem régi konszolidációs erőfeszítéseket
jellemző átmeneti beavatkozások helyett –, valamint ha létrehoznának egy
kötelezőbb jellegű középtávú költségvetési keretet. A stabilitási
program megerősíti egy kiadási szabály bevezetését, de még ki kell
dolgozni a kulcsfontosságú rendelkezéseket, például a meg nem felelés
meghatározásával kapcsolatban. Végül, például az egészségügy és az oktatás
terén a viszonylag alacsony kiadási hatékonyság arra utal, hogy Szlovéniának
lehet mozgástere további kiadásalapú konszolidációra anélkül, hogy
veszélyeztetné a közszolgáltatások minőségét. A stabilitási program
bejelent a közszolgáltatások, transzferek és támogatások ésszerűsítésére
irányuló kezdeményezéseket, és előrevetíti egy egységes közbeszerzési
rendszer bevezetését, de ezek közül néhány még további részletezésre szorul.
(10)
Szlovéniában az elöregedés hosszú távú
költségvetési hatása jelentősen meghaladja az uniós átlagot. Ezen felül az
idősebb munkavállalók részvételi és foglalkoztatási aránya igen alacsony
(36,5 % és 35 % az uniós 49,7 %-os, illetve 46,3 %-os
átlaghoz képest), főként az alacsony nyugdíjkorhatár és az aktív
időskor elégtelen ösztönzői miatt. A parlament nemrég fogadott el egy
nyugdíjreformot, amelynek célja a nyugdíjkorhatár felemelése a nyugdíjak
megfelelőségének fenntartása mellett. A stabilitási program szerint ez
2030-ig stabilizálná az idősödő népességhez kapcsolódó kiadásokat, és
ezért fontos kezdőlépés lenne a nyugdíjrendszer fenntarthatóságának
kezelésében. A reformról 2011. június 5-én népszavazást tartottak, ahol azt a
szavazók elutasították. A nyugdíjrendszer fenntarthatóságának problémája
fennmarad, és más módot kell találni a megoldására.
(11)
A munkaerőpiac a szerződések formájától
függően viszonylag szegmentált: a határozatlan idejű
szerződéssel rendelkező munkavállalókat szigorú foglalkoztatási
védelem illeti meg, szemben a határozott idejű szerződéssel
rendelkező munkavállalókkal. Az ideiglenes szerződéssel
foglalkoztatott fiatal, 15–24 év közötti munkavállalók aránya az EU-ban itt a
legmagasabb (2009-ben 67 %), és viszonylag nehéznek tűnik a váltás az
ideiglenesről az állandó szerződésre. Az ennek a problémának a
kezelésére irányuló korábbi kísérletek elégtelennek bizonyultak. A kormány azt
tervezi, hogy tárgyal a szociális partnerekkel a foglalkoztatási viszonyokról
szóló törvényről, azzal a céllal, hogy összehangolja a különböző
típusú szerződések szerinti jogokat és kötelezettségeket. Továbbá a
diákmunka jelentős méretű, nagyrészt szabályozatlan, adózás
szempontjából kedvező párhuzamos munkaerőpiacot alkot. Ez a fontos
téma hiányzik a nemzeti reformprogramból.
(12)
A szegmentáció mellett a szlovén munkaerőpiac
strukturális problémáinak további oka a munkaerő-piaci igények és a
készségek közötti eltérés, amelyet a nemzeti reformprogram elismer. A nemzeti
reformprogram intenzív beruházást irányoz elő a képzés terén, hogy javítsa
a készségeket és a foglalkoztathatóságot. Terveket vázol fel, hogy tovább
javítsa a képzésből a munkaerőpiacra való átmenetet, és ennek
középpontjában a pályaorientációs tanácsadási szolgáltatások képzési rendszeren
átívelő biztosítása áll. A tervek között szerepel a foglalkoztatási szolgálat
modernizálása azzal a céllal, hogy a készségek kínálata jobban illeszkedjen a
munkaerő-piaci igényekhez. E reformok sikeres végrehajtásához azonban a
rendszer olyan továbbfejlesztésére lenne szükség, amellyel időben
azonosíthatók a jelenlegi és a várható munkaerő-piaci igények.
(13)
A visszaesés késéssel hat a hitelportfóliókra, és a
nemteljesítő hitelek növekvő aránya megnövelte a bankok értékvesztési
és tartalékképzési költségeit. A két fő állami tulajdonú bankot
feltőkésítették, ami elengedhetetlen volt. A kormány a követelések
behajtásának felgyorsítására és a termelő tevékenységhez nyújtott hitelek
ösztönzésére is javasolt intézkedéseket, amelyek azonban nem biztos, hogy
teljes mértékben elegendőek a reálgazdaságnak nyújtott hitelezés
helyreállításához, így további intézkedésekre lehet szükség.
(14)
A szolgáltatási ágazat bizonyos szegmensei védettek
a verseny jelentette nyomással szemben, és jellemzőjük a magas áremelés és
a magas koncentráció, ami a gazdaság egészében költségeket teremt. Mindez az
állam nagymértékű gazdasági részvételével együtt viszonylag alacsony
szinten tartja a potenciálisan hasznos külföldi közvetlen befektetéseket.
Szlovénia tervezi a szolgáltatási irányelv végrehajtásának felgyorsítását,
mivel e téren jelentős késést halmozott fel. Tervei közt szerepel az is,
hogy teljes függetlenséget ad a versenyhivatalnak és meghatározza az
értékesítésre alkalmas állami tőkebefektetéseket. Ezek a tervek nem
részletezettek és végrehajtásukhoz kockázatok kapcsolódnak.
(15)
Szlovénia csatlakozott az Euró Plusz Paktumhoz. Noha
a szlovén nemzeti reformprogram megjelöl lehetséges kötelezettségvállalásokat
és célkitűzéseket az Euró Plusz Paktumnak a versenyképesség és a
foglalkoztatás előmozdítására, az államháztartás fenntarthatóságához való
hozzájárulásra és a pénzügyi stabilitás megerősítésére irányuló négy
területén, június 7-éig nem jelentettek be hivatalosan a Bizottságnál konkrét
kötelezettségvállalásokat.
(16)
A Bizottság értékelte a stabilitási programot és a
nemzeti reformprogramot[4]. Figyelembe vette a
programok Szlovénia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági
politikája szempontjából mutatott jelentőségét, és azt is, hogy
megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a
jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy
véli, hogy a stabilitási programban meghatározott 2011. évi hiánycél eléréséhez
további intézkedések elfogadására van szükség. 2011 után jelentős kockázatok
övezik a hiány- és adósságcélokat, mivel a stabilitási program nem részletez a
kiadások korlátozására irányuló fenntartható intézkedéseket. A nemzeti
reformprogram tartalmaz a pénzügyi ágazat helyreállítására irányuló
intézkedéseket, de előfordulhat, hogy ezek nem eléggé ambiciózusak. Az
értékelésből emellett úgy tűnik, hogy a növekedés hazai forrásait meg
kell erősíteni, különösen a fiatal és az idős munkavállalók
munkaerő-piaci részvételének növelésével, a munkaerőpiac
szegmentációjának csökkentése és a készségek kereslete és kínálata terén
meglévő eltérések megszüntetése révén. Végül, meg kell erősíteni a
versenyt és lehetőségeket kell biztosítani a szolgáltatási ágazatban és a
hálózatos iparágakban a beruházások és a növekedés számára.
(17)
Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009.
december 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126.
cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta
Szlovénia 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[5]
az alábbi ajánlás, és különösen annak (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelembe
véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács
megvizsgálta Szlovénia nemzeti reformprogramját,
AJÁNLJA, HOGY Szlovénia a 2011–2012
közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
(1)
Érje el a 2011. évi hiánycélt, támassza alá konkrét
intézkedésekkel a 2012. évi hiánycélt és szigorúan hajtsa végre a szükséges
konszolidációt, a lehetséges csúszások megelőzése érdekében álljon készen
kiegészítő intézkedések elfogadására. A kiadások korlátozására irányuló
strukturális intézkedésekkel támassza alá a programidőszak alatt a
megfelelő középtávú célkitűzéshez szükséges kiigazítást, és
kötelezőbb jellegű középtávú költségvetési kerettel kezelje az
azonosított elégtelenségeket.
(2)
Tegyen lépéseket a nyugdíjrendszer hosszú távú
fenntarthatóságának biztosítása érdekében, a nyugdíjak megfelelőségének
megőrzése mellett. Növelje az idősebb munkavállalók foglakoztatási
arányát azáltal, hogy bevezeti a későbbi nyugdíjba vonulás ösztönzését, és
továbbfejleszti az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket és az életen át
tartó tanulást érintő intézkedéseket.
(3)
Hozzon további intézkedéseket a hitelveszteségek
kielégítő megjelenítésének és a mérlegek egész bankszektorra
kiterjedő megtisztításának biztosítása érdekében.
(4)
A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti
gyakorlattal összhangban tegyen lépéseket az állandó és az ideiglenes
szerződések keretében biztosított jogok és kötelezettségek aszimmetriáinak
csökkentése érdekében. Újítsa meg a diákmunkából eredő párhuzamos
munkaerőpiac kezelésére irányuló erőfeszítéseket.
(5)
Állítson fel egy rendszert a reagálni képes
munkaerőpiac megvalósításához szükséges készségek és kompetenciák
előrejelzésére. Értékelje az állami foglalkoztatási szolgálat
eredményességét, főként a pályaorientációs és tanácsadó szolgáltatásokkal
kapcsolatban, hogy javítsa a készségek illeszkedését a munkaerőpiac
igényeihez.
(6)
Egyszerűsítse a szabályozott szakmákat és
javítsa a versenyhivatal adminisztratív kapacitását az üzleti környezet
javítása és beruházások vonzása érdekében.
Kelt
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[3]               A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május
19-i 2011/308/EU határozata.
[4]               SEC(2011) 732.
[5]               Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3)
bekezdésében előírtaknak megfelelően.


				|

		52011SC0827

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the United Kingdomand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the United Kingdom, 2011-2014

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
az Egyesült Királyság 2011. évi nemzeti
reformprogramjáról
és az Egyesült Királyság 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált
konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
(2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1] és
különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az
Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és
növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a
gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében,
hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén
rejlő lehetőségeit.
(2)
A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok
és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló
ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[3],
amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az
első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az
EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és
elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első
európai szemeszterét.
(4)
Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011.
február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves
növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a
strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez
majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság
helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való
csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés
felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a
prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.
(5)
Az Egyesült Királyság 2011. április 28-án
benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált
konvergenciaprogramját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A
kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére
egyidejűleg került sor.
(6)
Az Egyesült Királyság nagy méretű, globálisan
integrált pénzügyi szektora és a háztartások eladósodottságának magas szintje
miatt különösen nagy mértékben ki volt téve a nemzetközi pénzügyi válságnak. A
GDP 2008-ban 0,1%-kal, 2009-ben 4,9%-kal csökkent. Az Egyesült Királyság
kormánya erőteljesen beavatkozott a bankszektor támogatása érdekében és az
egész ágazatnak rendkívüli kiegészítő likviditást biztosított. Az
államháztartási hiány két év alatt 8,5 százalékponttal növekedett, 2009-ben a
GDP 11,2 %-ára. A munkanélküliségi ráta a 2007. évi 5,3%-ról 2009-re 7,6%-ra
emelkedett. A negyedéves növekedés 2009 negyedik negyedében tért vissza, bár a
teljesítmény elmaradt a válságot megelőző csúcsértéktől. A rövid
távú kilátások szerint az erőteljes vállalati beruházásoknak
köszönhetően mérsékelt növekedés és a nettó export árfolyamon alapuló
fellendülése várható. A növekedést azonban visszafogja a háztartási és
kormányzati fogyasztás csökkenése vagy csupán kismértékű növekedése. A
várakozások szerint az infláció 2011 során jóval a 2%-os hivatalos cél fölött
marad, tükrözve a hozzáadottérték-adó növekedését és a magasabb export- és
importárakat, majd 2012-ben kezd csökkenni. A magas infláció nagy
valószínűséggel erodálja a reáljövedelmeket, mivel a bérnövekedés alacsony
marad. Az előrejelzéshez kapcsolódó főbb negatív kockázatok a
következők: a vállalati beruházások vagy a nettó export tekintetében nem
valósul meg a fellendülés; a tartósan magas infláció megakadályozhatja a
monetáris politika alkalmazását az alacsony kormányzati kiadások ellensúlyozására.
(7)
Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően
az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye
szerint a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket
alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozottnak tűnik, 2012-re vonatkozóan
pedig kissé optimista. A program – szemben a magatartási kódexben
előírtakkal – nem tartalmaz középtávú célkitűzést, ám az
levezethető a programban foglalt célokból. A költségvetési stratégia
célkitűzése a hiány csökkentése a 2010–2011-es 9,9%-ról 2015–2016-ra 1,7%-ra,
elsősorban a kiadások korlátozása révén. A program szerint a hiányt 2014–2015-re,
a Tanács által meghatározott határidőn belül a 3%-os referenciaérték alá
csökkentik. 2010–2011-ben 78,7%-os adósságrátáról indulva a programban foglalt
költségvetési előrejelzések szerint az adósságráta először 87,2%-ra
nő 2013–2014-re, majd ezután kezd lassan csökkenni. Az átlagos éves
költségvetési erőfeszítés a 2010–2011 és 2014–2015 közötti időszakban
1,6%. Ez kismértékben elmarad a Tanács által 2009 decemberében ajánlott
szinttől (a GDP 1,75%-a), ennek ellenére megfelelő, tekintve, hogy az
erőfeszítés kiindulási pontja a vártnál jelentősen alacsonyabb
költségvetési hiány 2009–2010-ben, ezért konzisztens az államháztartási hiány
szintjének 2014–2015-re a referenciaérték alá történő csökkentésével. Úgy
tűnik, az Egyesült Királyság esetében nagy az államháztartás hosszú távú
fenntarthatóságával kapcsolatos kockázat. Az elöregedés hosszú távú költségei
meghaladják az uniós átlagot, és a jelenlegi költségvetési helyzet miatt ezek a
költségek még megterhelőbbek lesznek. A jelenlegi költségvetési pozíció
alapján az államadósság 2020-ra a GDP 128%-ára nőne. A program teljes
körű végrehajtása elegendő lenne az adósságállomány csökkenő
pályára állításához, az azonban 2020-ban még így is 80% fölött lenne.
(8)
A javasolt költségvetési konszolidáció végrehajtása
továbbra is jelentős kihívás. A fenntartható költségvetési egyenleg
visszaállításához elengedhetetlen annak biztosítása, hogy a közzétett kiadási
tervekhez képest ne történjen csúszás. Ennek függvényében az állami
infrastruktúra-beruházások minden eddiginél alacsonyabb szintje (különösen a
közlekedés terén) azt jelenti, hogy a növekedésösztönző kiadásoknak kell
prioritást élvezniük. Középtávon elegendő elsődleges többlet
biztosítása – amint azt a program is előirányozza – javítaná az
államháztartás fenntarthatóságát.
(9)
Az Egyesült Királyság munkaerőpiacának
rugalmassága lehetővé tette, hogy meglehetősen jól reagáljon a GDP
válság alatti jelentős csökkenésére. A munkanélküliség növekedése azonban
erőteljesen a fiatalokra koncentrálódott: 2008 és 2010 között a fiatalkori
munkanélküliség 15%-ról csaknem 20%-ra nőtt. A fiatalok csekély
munkaerő-piaci sikere a készségfejlesztés általánosabb és strukturális
hiányosságaihoz kapcsolódik. Az Egyesült Királyságban a 18–24 év közötti korai
iskola- és képzéselhagyók aránya 15,7%, azaz magasabb, mint az uniós átlag (14,4%).
Miközben az Egyesült Királyságban különösen magas a 25–64 éves korcsoportban a
magasan képzettek aránya, hiányosságok vannak a közepes képzettség terén – az e
csoportba tartozók aránya jelenleg az uniós átlag alatt van. Az ország
munkaerőpiaca előtt álló másik fő kihívás az, hogy a gyerekek
számottevő hányada (17,5%) él aktív kereső nélküli háztartásban: ez a
legmagasabb szint az EU-ban, ahol az átlag 10,2%. A probléma különösen az
egyszülős háztartásokban akut, ami a pénzügyi ösztönzők
elégtelenségét és a jól működő gyermekgondozási lehetőségek
hiányát tükrözi: a gondozási kötelezettségekkel rendelkezők több mint 32%-a
inaktív vagy részmunkaidőben dolgozik a gondozási szolgáltatások hiánya
miatt (ez 4 százalékponttal több az uniós átlagnál).
(10)
Az Egyesült Királyságban a válságot
megelőző évtizedben lakásárrobbanás volt tapasztalható. Az árak a
válság kitörését követően meredeken estek, de azóta részben magukhoz
tértek és továbbra is minden eddiginél magasabb szinten vannak. Az üzletkötések
száma jelentősen csökkent és azóta is igen alacsony. A lakásárrobbanás hozzájárult
ahhoz, hogy a válságot megelőző évtizedben nagy mértékben nőtt a
háztartások eladósodottsága, és a fenntarthatónál nagyobb mértékű volt a
háztartások fogyasztásának növekedése. A lakásvásárlási tranzakciók számának
drasztikus esése maga után vonta az ilyen tranzakciókra kivetett adók
bevételeinek csökkenését, ami ugyancsak hozzájárult az Egyesült Királyság
költségvetési pozíciójának romlásához. A lakáspiac hiányosságai egyúttal
magyarázatot szolgáltatnak az Egyesült Királyság lakhatási támogatásra fordított
kiadásainak magas szintjére, valamint az államilag támogatott lakásban lakók
magas arányára. Az Egyesült Királyság bejelentette a tervezési rendszer és a
jelzáloghitelekről szóló rendelet reformjának megkezdését. E kihívásnak a
brit gazdaság valamennyi ágazata szempontjából vett fontosságát
tükrözendő, indokolt ezen intézkedésekre építve átfogóbb reformcsomagot
kidolgozni, többek között a jelzáloghitel-piacok és az ingatlanadózás
vonatkozásában, e kérdések rendezése érdekében.
(11)
A gazdaság szükséges kiegyensúlyozásának
elengedhetetlen alkotóeleme lenne a hazai fogyasztás helyett a magánberuházások
fellendítése, ami egyúttal a termelékenységnövekedés ösztönzését is
elősegítené. Felmérések azt mutatják, hogy a hitelek rendelkezésre állása
és költsége jelentős korlátot állít a magánszféra beruházási és expanziós
tervei elé, különösen a banki finanszírozásra utalt kisebb cégek esetében. A
kkv-knak történő hitelnyújtás éves növekedési üteme 2009 vége óta negatív
volt, a kisvállalkozásoknak történő hitelnyújtás még ennél is meredekebben
esett vissza. Ezenfelül, míg a középvállalkozások esetében úgy tűnik,
stabilizálódott a referencia-kamatlábak spread-je, a kisvállalkozások esetében
valamelyest emelkedett. Az Egyesült Királyság a közelmúltban számos intézkedést,
többek között államilag finanszírozott beruházási eszközt vezetett be a kkv-k
forráshoz jutásának javítása érdekében, valamint megállapodásra jutott a brit
bankokkal, amelyek számára előírta, hogy növeljék a kkv-knak történő
bruttó hitelnyújtást. Annak érdekében, hogy olyan megoldás szülessen, amely
rendszeres kormányzati beavatkozás nélkül képes működni, indokolt további
reformokat végrehajtani a bankszektorban zajló verseny fokozása, valamint a nem
banki finanszírozás kisebb cégek számára hozzáférhető piacai fejlődésének
megkönnyítése céljából.
(12)
A Bizottság értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti
reformprogramot[4]. Figyelembe vette nemcsak
a programoknak az Egyesült Királyság fenntartható költségvetési és
társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem
azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak,
tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok
beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági
kormányzását. A Bizottság úgy véli, hogy a programok ambiciózus intézkedéseket
tartalmaznak a hiány csökkentésére, és arra biztatja a kormányt, hogy a
tervezettek szerint járjon el. További lépésekre is szükség van a lakáspiac
megreformálása, a fiatal munkanélküliek, a korai iskolaelhagyók számának
csökkentése, és az aktív kereső nélküli háztartásban élő gyerekek
helyzetének kezelése, valamint annak érdekében, hogy javuljon a magánszektor
számára a hitelek elérhetősége.
(13)
Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010.
június 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126.
cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta az
Egyesült Királyság 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, és arról
alkotott véleményét[5] az alábbi ajánlás, és
különösen annak (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011.
március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyság
nemzeti reformprogramját.
AJÁNLJA, HOGY az Egyesült Királyság a 2011–2012-es
időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
(1)
Hajtsa végre a tervezett költségvetési
konszolidációt, amely a GDP 6,2%-át kitevő hiány elérését tűzte ki
célul 2012–2013-ra, biztosítva, hogy nem térnek el az ambiciózus
kiadáscsökkentési céloktól, és ezáltal megerősítve a hosszú távú
fenntarthatóságot; ennek függvényében biztosítson elsőbbséget a
növekedésösztönző kiadásoknak, többek között a kutatás és az innováció,
valamint az infrastruktúrára irányuló beruházások terén.
(2)
Dolgozzon ki reformprogramot, amely a lakásárciklus
által az államháztartásra, a pénzügyi szektorra és a gazdaság egészére
gyakorolt destabilizáló hatás kezelésére szolgál, a megfizethetőség
könnyítésére és a lakhatás állami támogatása iránti igény problémájának
megoldása érdekében. A programnak tartalmaznia kell a jelzáloghitel-piac, az
ingatlanadózás és a tervezési rendszer reformját.
(3)
A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó átfogó
stratégia 2012 végéig történő kidolgozása révén tegyen lépéseket a
fiatalkori munkanélküliség kezelésére. A munkaerő-piaci szükségletekkel
összhangban a közepes képzettséget szerzők számának növelésével kezelje a
képességek terén fennálló hiányosságokat.
(4)
Hozzon intézkedéseket az aktív kereső nélküli
háztartások magas arányának a gyermekgondozási létesítmények kínálatának
bővítése révén történő csökkentésére, hogy megkönnyítse az
egyedülálló szülők és a második keresők munkaerő-piaci
részvételét.
(5)
Javítsa jelentős mértékben a banki és nem
banki finanszírozás magánszektor, különösen pedig a kkv-k általi
hozzáférhetőségét. Ösztönözze a bankszektoron belüli versenyt és tárja fel
a nem banki finanszírozáshoz, például a kockázati tőkéhez és a nyilvánosan
kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz való hozzáférés
javításának módjait.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[3]               A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács
2011. május 19-i 2011/308/EU határozata.
[4]               SEC(2011) 736.
[5]               Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3)
bekezdésében előírtaknak megfelelően.


title: Ajánlás a Tanács határozatára Lengyelország túlzott költségvetési hiányának fennállásáról

text:
Avis juridique important

|

52004SC0827

Ajánlás a tanács határozatára Lengyelország túlzott költségvetési hiányának fennállásáról  /* SEC/2004/0827 végleges */

Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATÁRA Lengyelország túlzott költségvetési hiányának fennállásáról(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS2004. április 7-én a Bizottság nyilvánosságra hozta 2004-es tavaszi előrejelzését [1]. Az előrejelzés szerint, amely figyelembe vette a Lengyelország által 2004 márciusában szolgáltatott adatokat, Lengyelországban a költségvetés hiánya a 2002-es GDP 3,6 százalékáról [2] 2003-ban a GDP 4,1 százalékára emelkedett, ezáltal meghaladva a Szerződésben a GDP 3 százalékában meghatározott referenciaértéket.[1]  A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése a következő weboldalon érhető el:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  A lengyel hatóságok által május 17-én benyújtott konvergencia-programnak megfelelően a 2002-es hiány a korrekció után a GDP 4,0 százalékára módosult.Ezen első bizonyíték alapján a Bizottság 2004. május 12-én a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében említett jelentés [3] elfogadásával a túlzott hiány esetén követendő eljárást kezdett Lengyelország ellen. 2004. május 17-én a Bizottság megkapta Lengyelország konvergencia-programját, amely megerősítette a 2003-as GDP 4,1 százalékát kitevő hiányra vonatkozó adatot.[3]  E jelentés teljes szövege a következő weboldalon érhető el:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.A túlzott hiány esetén követendő eljárás alkalmazását a Szerződés 104. cikke és a Stabilitási és növekedési paktum részét képező, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet [4] szabályozza. Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országok eltéréssel rendelkező tagállamok, és kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, esetükben a 104. cikk (9) és (11) bekezdése szerinti szankciók azonban nem alkalmazhatók.[4]  HL L 209. szám, 1997.08.02.A Szerződés 104. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a lengyel költségvetésnek a Szerződés által a GDP 3 százalékában meghatározott referenciaértéket meghaladó 2003-as hiánya nem a lengyel hatóságok ellenőrzésén kívül álló, rendkívüli esemény következménye volt, ahogy nem volt a Stabilitási és növekedési paktum értelmében vett komoly gazdasági visszaesés eredménye sem, mivel a reál GDP növekedése 2003-ban elérte a 3,7 százalékot. A 2004-es fejlődéssel kapcsolatban a jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a költségvetési hiány 2004-ben növekedhet, és továbbra is meghaladhatja a GDP 3 százalékát. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen a költségvetési hiányt 2004-ben a GDP 6 százalékára irányozza elő, amely meghaladja a lengyel hatóságok által a konvergencia-programban a GDP 5,7 százalékára tervezett arányt.2004-es tavaszi előrejelzése alapján a Bizottság jelentésében egyben arra a következtetésre jutott, hogy az államadósság GDP-hez viszonyított aránya, amely 2003-ban elérte a GDP 45,4 százalékát, 2004-ben is a Szerződésben meghatározott 60 százalékos referenciaérték alatt marad. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen az államadósság arányát a 2004-es GDP 49,1 százalékában irányozza elő, amely megfelel a lengyel hatóságok által a konvergencia-programban a GDP 49 százalékára tervezett értéknek. A költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó adatokat felfelé kell kiigazítani, amennyiben az EUROSTAT a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló határozatának értelmében a nyílt nyugdíjalapokat ki kell zárni a kormányzati szektorból.A Szerződés 104. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy ,a 114. cikkben említett bizottság (azaz a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) véleményezi a Bizottság jelentését". A bizottság 2004. május 24-én adta ki véleményét, amelyben alátámasztotta a Bizottság jelentésében szereplő értékelést. A bizottság nevezetesen arra a következtetésre jutott, hogy Lengyelország költségvetési helyzete túlzott hiány fennállását mutatta a 104. cikk (2) bekezdésében a túlzott hiány meghatározására megállapított két kritérium közül az első alapján. Más érdemleges tényezőknek, különösen a középtávú költségvetési helyzetnek és az állami beruházások arányának a figyelembevétele nem változtatott a magukra a kritériumokra alapozott értékelésen. A bizottság megítélése szerint a költségvetési hiány 2004-ben is meghaladhatja a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, és a bruttó államadósság 2004-ben is alatta marad a Szerződés által a GDP 60 százalékában rögzített referenciaértéknek.A jelentésében figyelembe vett érdemleges tényezők vizsgálatát követően és tekintettel a bizottság véleményére, a Bizottság azon a véleményen van, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll fenn. E véleményt, amelyet a Bizottság 2004. június 24-én fogadott el, a Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének megfelelően megküldte a Tanácsnak. A Bizottság ajánlja, hogy a Tanács ennek megfelelően, a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban hozza meg határozatát, amelyre vonatkozóan mellékelten megküldi ajánlását. Emellett a Bizottság a Tanácshoz ajánlást nyújt be arra vonatkozóan, hogy a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően fogalmazzon meg ajánlásokat Lengyelországnak a túlzott hiány megszüntetése érdekében.Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATÁRA Lengyelország túlzott költségvetési hiányának fennállásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,tekintettel Lengyelország észrevételeire,mivel:(1) A Szerződés 104. cikkének megfelelően a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt; ez az eltéréssel rendelkező tagállamokra is alkalmazandó, azaz valamennyi, az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országra.(2) A Stabilitási és növekedési paktum a stabil állami pénzügyek célkitűzésén, mint olyan eszközön alapul, amely a munkahelyteremtést eredményező árstabilitás és erős fenntartható növekedés feltételeit erősíti.(3) A 104. cikk szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás rendelkezik a túlzott hiány megállapításáról és a Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket határoz meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására nézve. A 475/2000/EK tanácsi rendelettel [5] és a 351/2002/EK tanácsi rendelettel [6] módosított 3605/93/EK tanácsi rendelet [7] megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó meghatározásokat és részletes szabályokat.[5]  HL L 58. szám, 2000.03.03., 1. o.[6]  HL L 55. szám, 2002.02.26., 23. o.[7]  HL L 332. szám, 1993.12.31., 7. o.(4) A Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottságnak véleményt kell küldenie a Tanácsnak, ha úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A Bizottság, miután a 104. cikk (3) bekezdésével összhangban megvizsgálta a jelentésében figyelembe vett érdemleges tényezőket, és a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, 2004. június 24-i véleményében arra a következtetésre jutott, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll fenn.(5) A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelést követően határoz arról, hogy fennáll-e a túlzott hiány.(6) Az általános értékelésből a következő következtetések vonhatók le. A költségvetési hiány Lengyelországban 2003-ban elérte a GDP 4,1 százalékát, meghaladva a Szerződésben rögzített 3 százalékos referenciaértéket. A referenciaértéket meghaladó költségvetési hiány nem a lengyel hatóságok ellenőrzésén kívül álló, rendkívüli esemény következménye volt, ahogy nem volt a Stabilitási és növekedési paktum értelmében vett komoly gazdasági visszaesés eredménye sem. A költségvetési hiány 2004-ben is meghaladhatja a GDP 3 százalékát. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen a költségvetési hiányt 2004-ben a GDP 6,0 százalékára teszi, amely meghaladja a Lengyelország konvergencia-programjában a GDP 5,7 százalékában előirányzott értéket. Az államadósság aránya, amely 2003-ban a GDP 45,4 százalékát tette ki, 2004-ben is a Szerződésben a GDP 60 százalékában rögzített referenciaérték alatt maradhat. A költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó adatokat felfelé kell kiigazítani, amennyiben az EUROSTAT a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló határozatának értelmében a nyílt nyugdíjalapokat ki kell vonni a kormányzati szektorból,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll fenn.2. cikkEnnek a határozatnak a címzettje a Lengyel Köztársaság.Kelt Brüsszelben, 2004. [július 5-én]a Tanács részérőlaz elnök[...]


title: A Tanács ajánlása ( 2007. június 12. ) a terrorista emberrablásokra vonatkozó információ megosztásáról

text:
               17.8.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 214/9

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2007. június 12.)
   a terrorista emberrablásokra vonatkozó információ megosztásáról
   (2007/562/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   mivel:

               (1)

               A nemzetközi terrorizmus keretei közé sorolható, csoportok/egyének által elkövetett emberrablás komoly kihívást jelent a tagállamok számára.

               (2)

               Az ilyen helyzetek sikeres megoldása érdekében a tagállamoknak háttér-információkat kell gyűjteniük, kapcsolatokat létesíteniük és bizalmas környezetben megbeszéléseket kezdeményezniük.

               (3)

               Az érintett tagállam kapacitása jelentősen erősödne, ha hasznosíthatná azokat a tapasztalatokat, amelyekre a többi tagállam már szert tett hasonló helyzetekben.

               (4)

               E célból valamennyi tagállamnak be kellene nyújtania a többi tagállam részére egy – a korábbi emberrablásokra vonatkozó – kulcsfontosságú információkat tartalmazó adatlapot, amely az esemény megoldása után csak nem minősített információkat szolgáltat, és amely a nemzetközi terrorizmussal kapcsolatos eseményekre korlátozódik,

         AJÁNLJA,

               1.

               Egy emberrablási eset megoldása után a tagállamok:

                           a)

                           nyújtsák be az alábbi adatokat (1):

                                       —

                                       Melyik országban és térségben került sor az emberrablásra

                                       —

                                       A túsz(ok) száma és állampolgársága

                                       —

                                       Az emberrablás napja és időpontja

                                       —

                                       Az esemény végének napja és időpontja

                                       —

                                       Elkövetők/felelős terroristacsoport

                                       —

                                       Az emberrablás módja

                                       —

                                       Az emberrablás indítéka

                                       —

                                       Közvetítő részvétele igen/nem

                                       —

                                       Kapcsolattartó személy az érintett tagállamban

                                 Ezeket az információkat az 1. mellékletben meghatározott formátumban kell benyújtani.

                           b)

                           adott esetben az alábbi kiegészítő információkat is nyújtsák be:

                                       —

                                       A túszok tartózkodási oka az adott országban, nyelvtudásuk, a túszok neme

                                       —

                                       Az elkövetők ideológiája, állampolgársága, nyelvtudása

                                       —

                                       Az elkövetők által használt eszközök a közvélemény megszólításához

                                       —

                                       Az elkövetők módszereivel kapcsolatos részletek

                                 Ezeket az információkat az 2. mellékletben meghatározott formátumban kell benyújtani.

               2.

               Személyes adatok esetében ezek az adatok a nemzeti joggal összhangban kerüljenek benyújtásra.

               3.

               A tagállamok összesítsék valamennyi – 2002. január 1. óta történt – eseményről meglévő információjukat és nyújtsák be ezt az összefoglalót a többi tagállam részére.

               4.

               A tagállamok a fent említett elvek alapján osszák meg az információkat a terrorista eseményekkel kapcsolatos, Unió-szerte működő információcserét szolgáló BdL (Bureau de Liaison – kapcsolattartó iroda) hálózaton keresztül.

               5.

               Amennyiben lehetséges, a tagállamok az Europollal is osszák meg az információkat, és a megosztott adatok fajtája és mennyisége alapján egy év elteltével vizsgálják meg, hogy célszerű lenne-e egy adatbázis létrehozása az Europolon belül.

               6.

               A tagállamok állítsanak össze egy elérhetőségi adatokat tartalmazó jegyzéket, és cseréljék ki ezt egymással a kapcsolattartók közötti közvetlen kommunikáció megkönnyítése végett.

      (1)  Emberrablás esetén ezek az információk segíthetnek abban, hogy gyorsan ellenőrizhető legyen az, hogy egy másik tagállamnak van-e már uniós állampolgárok elrablásával kapcsolatos tapasztalata ugyanabban a térségben, ugyanazon terroristacsoport által vagy hasonló körülmények között. A további információkat és tapasztalatokat kétoldalúan kellene megosztani a nemzeti joggal összhangban.

      1. MELLÉKLET
      Notification of terrorist kidnap
      (or suspected terrorist kidnap)

         Please complete all fields in this box

      2. MELLÉKLET
      Completion of the following information is optional in accordance with national law