               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 501 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Belgium 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Belgium 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Belgiumot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Belgiumra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Belgiumnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Belgium által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Belgiumot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik a régiókat. Ez Belgiumban a régióközi és régión belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének jelentős kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Belgium 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Belgium jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Belgiumnak biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája
                  7
                2019-ben ne haladja meg az 1,8 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. Mivel az értékelés szerint Belgium megfelelt a strukturális reformokra vonatkozó rendelkezés értelmében a kért, GDP-arányosan 0,5 %-os átmeneti eltérés feltételeinek, a 2019-re előírt strukturális kiigazítás a GDP 0,1 %-ára csökkent, ami megfelel annak, hogy 2019-ben a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája legfeljebb 2,8 %-os. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Ez érdemleges tényezőként szerepel a Bizottság által a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján kiadott jelentésben, amely értékeli Belgium adósságkritériumnak való 2019. évi megfelelését.

               (13)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,9 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 7,5 %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 98,6 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ra várhatóan körülbelül 115 %-ra emelkedik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (14)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Belgium költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint ezek a költségvetési intézkedések a GDP 2,3 %-át tették ki. Az intézkedések közé tartozik a szövetségi átmeneti munkanélküliségi rendszer, az önfoglalkoztatók helyettesítő jövedelme, a válsággal kapcsolatos kiadásokra képzett szövetségi szintű tartalék, különböző regionális kedvezmények a vállalkozások számára, valamint ágazati támogatások. A hiánynövelő intézkedések számszerűsítése nagyjából egybeesik a Bizottság becsléseivel, figyelembe véve az automatikus stabilizátorok költségeinek eltérő kezelését. Emellett Belgium olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezen – a 2020. évi stabilitási programban a GDP 11,8 %-át kitevőre becsült – intézkedések a vállalkozásoknak és az önfoglalkoztatóknak nyújtott szövetségi és regionális hitelgaranciákat egyaránt érintik. A személyi jövedelemadó és a társasági adó, valamint a társadalombiztosítási járulékok fizetési halasztását is végrehajtották, de a 2020. évi stabilitási program nem számszerűsíti ezeket. Összességében a Belgium által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (15)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Belgium államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –8,9 %-át, 2021-ben pedig –4,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 113,8 %-át.

               (16)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Belgium 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, továbbá a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiány- és adósságkritérium nem teljesül.

               (17)A Covid19-világjárványra adott válaszként a belga hatóságok átfogó intézkedéscsomagot fogadtak el az erőteljes gazdasági visszaesés társadalmi és gazdasági hatásainak enyhítése céljából. Létrehoztak egy 50 milliárd EUR-t kitevő garanciaprogramot, az életképes vállalkozásoknak nyújtott új rövid távú hitelekhez. A régiók és a közösségek bevezettek az áthidaló és a szokásos vállalkozói hitelekre vonatkozó garanciákat, a vállalkozásoknak közvetlen hitel formájában nyújtott likviditási támogatást, és a válság által leginkább sújtott vállalkozások pénzügyi támogatását célzó intézkedéseket is. A meglévő jelzálog- és vállalkozói hitelek törlesztését meg lehet hosszabbítani. A súlyosan érintett vállalkozások számára átmeneti moratórium érvényesíthető a csődeljárásokra vonatkozóan. Az üzletmenet folytonosságának biztosítása érdekében különböző ösztönzőket vezettek be, hogy a munkavállalókat munkában maradásra vagy munkába állásra ösztönözzék. A társadalombiztosítási járulékok és az adók – például a hozzáadottérték-adó, a társasági és a személyi jövedelemadó – megfizetése bizonyos esetekben elhalasztható vagy az alól mentesség kérhető. A szövetségi kormány – megnövelt juttatásokat biztosítva – elérhetővé tette a válság által érintett vállalkozások számára a vis major miatti átmeneti munkanélküliségi rendszert. Havi helyettesítő jövedelem áll azon önfoglalkoztatók rendelkezésére, akiknek a tevékenységét legalább hét egymást követő napon szüneteltetni kellett. A munkanélküli ellátás fokozatos csökkentését átmenetileg befagyasztották. A szövetségi kormány egy további intézkedéscsomagon is dolgozik a vállalkozások fizetésképtelenségének ellensúlyozására, például a 2020. pénzügyi évre vonatkozóan a társasági adó és a személyi jövedelemadó alóli mentesség révén.

               (18)A belga egészségügyi rendszer jól teljesít a kórházakban nyújtott akut ellátás terén. A Covid19-járvány azonban rávilágított arra, hogy az egészségügyi rendszer ellenálló képessége súlyos népegészségügyi válság esetén számos tekintetben nem megfelelő. Nyilvánvalóvá vált, hogy Belgium az egészségügyi dolgozók strukturális hiányával szembesül, amivel foglalkozni kell. A közeljövőben továbbra is kulcsfontosságú lesz a kellő mennyiségű kritikus orvosi eszköz, többek között védőeszközök biztosítása elsősorban az egészségügyi dolgozók és az egyéb fertőzésveszélynek kitett foglalkozásokban dolgozók számára. A megelőzéssel és a tartós ápolás-gondozással kapcsolatos szakpolitikákkal teljes mértékben összehangolt népegészségügyi stratégia rövid és középtávon továbbra is alapvető fontosságú lesz a Covid19-hez hasonló népegészségügyi válságok hatékony kezelésének biztosításához. Ebben az összefüggésben fontos építőelem a tárcaközi konferencia népegészségügyre vonatkozó megállapodásának zökkenőmentes végrehajtása a kórházi személyzetnek és infrastruktúrának (szövetségi hatáskör) a tartós ápolási-gondozási létesítmények (közösségi hatáskör) rendelkezésére bocsátása érdekében.

               (19)Miután a foglalkoztatás 2019-ben és 2020 elején rekordmagas szintet ért el, a Covid19-válság hirtelen megállította a foglalkoztatás növekedését Belgiumban. Belgium meglévő állami jövedelemtámogatási rendszerei, például a munkavállalók ideiglenes munkanélküliségi rendszere és az önfoglalkoztatók áthidaló jövedelemhez való joga részleges kompenzációt nyújtanak a csökkentett munkaidő miatti jövedelemkiesésekért. Ezek a csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszerek jelentős szerepet játszanak az alacsonyabb termelési kibocsátás foglalkoztatási szintekre gyakorolt hatásának csökkentésében. Ennek ellenére a munkanélküliség 2020-ban várhatóan 7 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 6,6 %-ra csökken. Annak megelőzéséhez, hogy a munkanélküliség növekedése strukturálissá váljon, további erőfeszítésekre lesz szükség a meglévő aktív munkaerőpiaci intézkedések hatékonyságának fokozása érdekében, amely továbbra is alacsony, mivel az aktív munkaerőpiaci intézkedésekben részt vevő munkanélküliek magas arányával párhuzamosan kismértékű a munkanélküliségből a foglalkoztatásba való átmenet. Kiemelt figyelmet kell fordítani a válság negatív társadalmi-gazdasági következményei által valószínűleg leginkább érintett, a munkaerőpiactól legtávolabbra került emberekre irányuló átfogó megközelítés biztosítására. A veszélyeztetett csoportok közé tartoznak mindenekelőtt az alacsony képzettségűek, a migráns háttérrel rendelkezők és a fogyatékossággal élők. Emellett a munkát terhelő adóék átlagosan továbbra is magas minden bérszinten, a nagyon alacsony keresetűek (az átlagbér 50 %-át keresők) kivételével. Ez a viszonylag magas munkaerőköltség jelentős mozgatórugója, amely negatívan hathat a munkaerő-keresletre, különösen az alacsony termelékenységű munkahelyek esetében.

               (20)Elő kell mozdítani a munkaerő mobilitását a jelentős hiánnyal küzdő ágazatok, például az egészségügy, az információs és kommunikációs technológiák (IKT), valamint a műszaki és a szabályozott szakmák felé. Ehhez jelentős továbbképzési és átképzési szükséglet társul, és növelni kell a felnőttek oktatásban és képzésben való részvételét, többek között a csökkentett munkavégzés időszakának felhasználásával. Aggodalmak merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a meglévő képzési ösztönző programok nem érik el a leginkább rászorulókat, így az alacsony képzettségűeket, az idősebb munkavállalókat és a migráns háttérrel rendelkezőket. A gyenge nyelvi készségek komoly akadályt jelentenek, főként a kétnyelvű Brüsszelben. A közösségek intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy többen folytassanak tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai tanulmányokat, de még átfogóbb stratégiákra van szükség a jövőbeli munkaerőpiaci kereslet kielégítéséhez. A digitális készségek általános szintje jó, de stagnál. A fiatalok, különösen az alacsony iskolai végzettségűek körében a digitális készségek szintje alacsonyabb az uniós átlagnál, és az elmúlt években romlott. A távoktatáshoz való hozzáférés biztosításához alapvetően fontos, hogy minden diák megfelelő felszereléssel és internetkapcsolattal rendelkezzen, és ezt a szükséges tanárképzési és mentorálási programok kísérjék. Erre azért is szükség van, hogy az oktatási rendszerben fennálló egyenlőtlenségeket ne súlyosbítsa a válság.

               (21)Belgium számos programot fogadott el a vállalkozások likviditásának támogatására, köztük a hitelekre vonatkozó állami garanciaprogramot és több regionális programot, amelyeket a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret értelmében bejelentett. E programok – többek között közvetítők általi – hatékony és eredményes végrehajtása kiemelten fontos annak biztosításához, hogy a vállalkozások, és különösen a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók ki tudják használni azokat védelmük és a gyorsabb helyreállítás lehetővé tétele érdekében. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor – beleértve a közvetítők – ellenálló képességét.

               (22)A kormány erőfeszítései ellenére a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív teher mintegy 7 milliárd EUR-t tesz ki (a GDP 1,6 %-át) évente, amelynek nagy része az adó- és munkajogi szabályoknak való megfelelésből ered. Az adórendszer a különböző adókiadások miatt összetett. A vállalkozásoknál összetett feladat a bérszámfejtés, különösen azon vállalkozások esetében, amelyeknek különböző regionális rendszereket kell kezelniük. A vállalkozások egyre nagyobb fizetési késedelmet tapasztalnak a hatóságok részéről, ami hozzájárul a vállalkozások csődjéhez és a romló üzleti környezethez. Nagy késedelmek tapasztalhatók az építési engedélyezési eljárásokban, a villamosenergia- és vízhálózati csatlakozások kialakításában. A tulajdonjog átruházásának folyamata a leglassabbak és legdrágábbak között van az EU-ban. A kézműipari/építési szolgáltatások belépési követelményei tekintetében jelentős regionális eltérések tapasztalhatók. Az üzletek nyitvatartási idejére, az eladásösztönzési tevékenységekre, az árengedményekre és a nem vényköteles gyógyszerek forgalmazási csatornáira vonatkozó szabályok terhet jelentenek a kiskereskedők működési környezete szempontjából. Az 5G bevezetését hátráltatják többek között az egyes régiókban eltérő szigorú sugárzási határértékek (különösen Brüsszelben), a drága antennaadók Brüsszelben, valamint az antennák telepítésére vonatkozó engedélyek kiadásának időtartama. A fizetésképtelenség területén nem áll rendelkezésre külön egyszerűsített bíróságon kívüli vitarendezési eljárás a kis- és középvállalkozások számára, és csak az adósok indíthatnak fizetésképtelenségi eljárást. A fokozatos javulás ellenére az igazságszolgáltatási rendszer számára továbbra is kihívást jelent az elégtelen digitalizáció és az erőforrások hiánya. A közigazgatási igazságszolgáltatásban a hosszadalmas eljárások jelentős késedelmeket okoznak a közbeszerzésekkel és az építési engedélyekkel kapcsolatos ügyekben. A piacfelügyelet, a verseny és a vasúti közlekedés területén a fő jogérvényesítő hatóságok nem rendelkeznek elegendő személyzettel feladataik ellátásához.

               (23)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Amint azt a 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energia- és klímaterv is kifejti, Belgiumnak jelentős beruházási szükségletei vannak a fenntartható közlekedés, főként a forgalomtorlódások kezelése és az elektromos közlekedés terén. A belga régiók a válság előtt jelentős többéves közlekedési infrastrukturális terveket jelentettek be. Komoly beruházások zajlanak a Brüsszel körüli elővárosi vasút, a jelzőberendezések, a kikötők és a határokon átnyúló vasúti összeköttetések terén. A nemzeti energia- és klímaterv az európai energiacélok teljesítése érdekében jelentős beruházási szükségleteket azonosított a megújuló és rugalmas energiatermelés, a rendszer-összeköttetések, az intelligens hálózatok, a tárolás és az energiahatékonyság terén, hogy megvalósuljon Belgium azon kötelezettségvállalása, miszerint 2025-ig teljes mértékben kivezeti az atomenergia alkalmazását, és felújítja az energianormák bevezetése előtt épített épületállomány 80 %-át. A viszonylag magas magán kutatás-fejlesztési (K+F) intenzitással szemben az állami K+F-intenzitás némileg elmarad a legtöbb hasonló gazdasági fejlettségű tagállamétól. Belgium az 5G kiépítése terén a lemaradást kockáztatja, mivel nem tervezi az úttörő 5G sávok kiosztását az uniós jogban előírt határidőkön belül. A belga hatóságok 2020 márciusában átmeneti megoldásként a 3,6-3,8 GHz-es sávban rendelkezésre álló 200 MHz spektrumra vonatkozó ideiglenes nemzeti engedélyek kapcsán nyilvános konzultációt indítottak. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Belgiumban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Belgium a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (24)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (25)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Belgium hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (26)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros együttműködés elengedhetetlen lesz a Covid19-járvány gazdasági következményeiből való gyors kilábaláshoz. Belgiumnak – mivel pénzneme az euró, továbbá figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatásait – gondoskodnia kell arról, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (27)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Belgium gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Belgiumnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Belgium fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (28)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Belgium 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer általános ellenálló képességét és biztosítsa a kritikus orvosi eszközökkel való ellátást.

               2.Csökkentse a válság foglalkoztatási és szociális hatásait, mindenekelőtt hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések előmozdítása és a készségfejlesztés elősegítése révén.

               3.Biztosítsa a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók támogatása érdekében a likviditást biztosító intézkedések hatékony végrehajtását és javítsa az üzleti környezetet. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a fenntartható közlekedési infrastruktúrát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a digitális infrastruktúrát, például az 5G és a gigabit sebességű hálózatokat, továbbá a kutatást és az innovációt.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 500 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 507 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Írország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Írország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Írországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanekkor az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)Az Írországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én
                  4
                elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Írországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Írország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Írországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Az egyensúlyhiány elsősorban az állami és a magánszektor nagy adósságállományához és a nettó külső kötelezettségállományhoz kapcsolódik.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az Uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Írországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei a különböző szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlanak meg a régiók között. Ez azzal a jelentős kockázattal jár, hogy elmélyülnek az Írországon belüli regionális különbségek. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Írország 2020. április 21-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Írország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,4 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 7,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány 2021-ben várhatóan a GDP 4,1 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 58,8 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 69,1 %-ra emelkedik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Írország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett polgárok és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,0 %-át tették ki. Az intézkedések között szerepel egy tizenkét hetes időszakra szóló foglalkoztatási és munkanélküliségi támogatás (a GDP kb. 1,4 %-a), valamint az egészségügyi rendszer kapacitásának és hozzáférhetőségének növelését célzó további kiadások (a GDP kb. 0,6 %-a). Ezen túlmenően Írország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek – bár nem járnak azonnali költségvetési hatással – hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához; ezeket az intézkedéseket a 2020. évi stabilitási program a GDP mintegy 0,3 %-ára becsüli. Magukban foglalnak hitelgaranciákat és különböző hitelkonstrukciókat, tartalmazzák egyes, a munkáltatók által késedelmesen teljesített befizetések utáni kamatok és büntetések felfüggesztését, az adósságbehajtás függesztését, valamint a vállalati hitelek három hónapig terjedő törlesztési moratóriumát. A kormány 2020. május 2-án új, a GDP mintegy 2 %-át kitevő adósság- és tőketámogatási intézkedéscsomagot jelentett be a vállalkozások számára, amely nem szerepelt sem a 2020. évi stabilitási programban, sem a Bizottság előrejelzésében. Összességében az Írország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Írország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –5,6 %-át, 2021-ben pedig –2,9 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 66,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 66,7 %-át.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Írország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)A Covid19-világjárvány 2020 első felében súlyosan érintette Írországot, rendkívüli nyomás alá helyezve az egészségügyi rendszert. Írország a járvány terjedésének visszaszorítása érdekében sürgős intézkedéseket vezetett be az egészségügyi rendszer és a járvány megfékezésére irányuló intézkedések megerősítésére, ami egyes ágazatokban súlyosan korlátozta a gazdasági tevékenységet. Ezen túlmenően a kormány a Covid19-válság következményeinek lehető legnagyobb mértékű enyhítése érdekében számos gazdasági intézkedést léptetett életbe. Ezek közé tartoztak a munkahelyek védelmét szolgáló bértámogatási programok, a jóléti kifizetések, a bérletidíj-emelések és a kilakoltatások ideiglenes tilalma, valamint a vállalkozásoknak nyújtott likviditási és hiteltámogatási intézkedések. Jóllehet ezen intézkedések célja a világjárvány okozta gazdasági sokk enyhítése, továbbra is magas a jelentős kibocsátási veszteség, a csőd és a fizetésképtelenség kockázata, valamint a munkanélküliség és a szegénység kockázatának kitett személyek számának növekedése.

               (17)A Covid19-járványt megelőzően a kórházak már közel teljes kapacitással dolgoztak, és az akut ellátáshoz szükséges ágyak kihasználtsági aránya az OECD-országokban a legmagasabbak között volt. Ez elsősorban annak tudható be, hogy hiányzik az alapellátáshoz való általános hozzáférés, és jelentős mértékű a kórházi ellátástól való függés. A munkaerő-felvétellel és -megtartással kapcsolatos kihívások egyes régiókban és kórházakban az ápolói személyzet hiányához vezettek. A tartós otthoni ápolási-gondozási szolgáltatásokat nem biztosították kellő mértékben, és még nincs hatályos jogszabály, amely együtt járna az intézményi gondozás igénybevételét ösztönző politikákkal. A Covid19-válság példa nélküli nyomást gyakorolt az egészségügyi rendszerre. A kórházi kapacitás növelése és az átmeneti egyetemes egészségügyi szolgáltatások biztosítása érdekében kellő időben sürgősségi intézkedéseket vezettek be. Középtávon azonban Írországnak továbbra is kezelnie kell egészségügyi rendszerének strukturálisan korlátozott hatékonyságát, rugalmasságát, ellenálló képességét és hozzáférhetőségét. A nagyívű Sláintecare-reform arra irányul, hogy egyetemesen hozzáférhetővé és fenntarthatóvá tegye az egészségügyi rendszert. A reform végrehajtására vonatkozó tervek azonban továbbra sem pontosak. Az egyértelmű mérföldkövek és határidők, valamint egy szilárd nyomonkövetési keret meghatározása hozzájárulhat ahhoz, hogy mindenki időben hozzáférhessen a rendszerhez. A tartós ápolás-gondozással kapcsolatos reformok végrehajtása – beleértve a közösségen belüli új munkamódszereket az otthoni gondozás támogatása és az ápolási erőforrások átszervezése révén – szükségessé teheti a meglévő létesítmények számbavételét, a kereslet jövőbeli növekedésére vonatkozó előrejelzéseket, valamint egy ennek megfelelő hiányelemzést, amelyet egy teljesítési terv követ.

               (18)A Bizottság legutóbbi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 7,4 %-ra emelkedik, majd 2021-ben kismértékben, 7 %-ra csökken. A kormány a világjárványra adott válaszintézkedésként jelentős mértékben alkalmazta a jövedelem- és foglalkoztatástámogatási politikákat, nevezetesen a csökkentett munkaidős foglalkoztatási programokat, amelyeket gyorsan végre kell hajtani és tovább kell erősíteni. Az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élők viszonylag magas száma további erőfeszítéseket tesz szükségessé az egyénre szabott aktiválási stratégiák előmozdítása érdekében. Továbbra is fennállnak a szegénységgel, a foglalkoztatás minőségével és támogatásával, többek között a fogyatékossággal élő személyeknek nyújtott támogatással kapcsolatos kihívások, és azokat valószínűleg súlyosbítja a világjárvány. A jelenlegi helyzetben a szociális partnerekkel együttműködésben kell folytatni a továbbképzési és átképzési erőfeszítéseket, hogy kielégíthessék a munkaerőpiac változó igényeit, valamint felkészíthessék a munkaerőt az éghajlatvédelmi, energetikai és körforgásos gazdaságra való átállásra. Az építőiparban szakemberhiány van, de az átmenet előrehaladtával várhatóan más ágazatokban is hiányjelenségek merülnek majd fel. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az oktatás és a munka digitalizálása ne növelje az oktatási és társadalmi egyenlőtlenségeket.

               (19)A kormány különböző intézkedéseket hajtott végre a lakáskínálat támogatása érdekében, amelyek a 2019 szeptemberéig tartó két évben csaknem 40 %-kal növelték az éves lakásépítést. Hatékony makroprudenciális eszközökkel kombinálva ez a jelek szerint hozzájárult a lakóingatlanárak inflációjának megfékezéséhez. A lakásépítések azonban még mindig elmaradnak a kereslettől. A lakások megfizethetősége számos háztartás számára problémát jelent, és az infláció a bérleti ágazatban tartósan magas. A jobb infrastruktúra – a területrendezéssel együtt – döntő szerepet játszhat a lakáskínálat javításában. Emellett az üresen álló, beépíthető területek után fizetendő illetékkel kapcsolatos adminisztratív hiányosságok megoldása végső soron középtávon hozzájárulhat a lakások megfizethetőségének javításához. A szociális lakások kínálatának hiánya továbbra is jelentős kihívást jelent a befogadás, így a többek között legkiszolgáltatottabbak befogadásának előmozdítása szempontjából. A közelmúlt szakpolitikai intézkedései felgyorsították a szociális lakások biztosítását, de 2019 decemberében Írországban még mindig körülbelül 68 700 háztartás szerepelt a szociális lakások várólistáján. További erőfeszítésekre van szükség a jelenleg is várólistán lévő háztartások és a potenciális új kérelmezők igényeinek kielégítéséhez. Az Írországban regisztrált közel 10 000 hajléktalanból 3 500 gyermek. Ez aggályokat vet fel az egyenlőtlenségek elmélyülésének, a tartós szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek a potenciális kockázatát illetően. A hajléktalanság által leginkább érintett csoportok közé tartoznak a gyermeket egyedül nevelő szülők. Továbbra is jelentősek a regionális és városi különbségek: a hajléktalan felnőttek 69 %-a Dublin térségében koncentrálódik.

               (20)A belföldi bankrendszer fontos likviditási forrás az ír cégek számára. A hitelekhez való kellő időben történő hozzáférés kihívást jelenthet a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint azon igénylők számára, akik/amelyek nem rendelkeznek fedezettel vagy már meglévő hitelezői kapcsolattal. Emellett a kkv-k banki hitelezéshez való hozzáférését egészen a közelmúltig magas kamatlábak akadályozták. Az ír hatóságok és bankok számos intézkedést bevezettek a vállalkozások és a háztartások pénzügyi nehézségeinek enyhítésére. Fontos, hogy ezek az intézkedések biztosítsák a szükséges likviditást, és elősegítsék a fenntartható szerkezetátalakítási megoldásokat azon hitelfelvevők számára, akik pénzügyi nehézségei szorosan kapcsolódnak a járvány kitöréséhez, és akik ezért egy átmeneti időszakot követően várhatóan újra életképessé válnak. Csak egy ilyen kiegyensúlyozott megközelítés segítheti a vállalkozásokat és a háztartásokat az átmeneti kihívások leküzdésében anélkül, hogy aláásná a (már gyenge) jövedelmezőséget és az Írország által az elmúlt években a bankszektor pénzügyi stabilitásának javítása terén tett előrelépést. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét.

               (21)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A gazdaság újraindításához az szükséges, hogy Írország előrelépést tegyen ambiciózus környezetvédelmi, éghajlat-politikai, energetikai és infrastrukturális beruházásai terén. Írország eddig lemaradt a dekarbonizáció elleni küzdelemben. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása a közlekedésben és az épületekben magas, és továbbra is növekvő tendenciát mutat. Írország nem fogja teljesíteni a 2020-ra kitűzött energiahatékonysági és megújulóenergia-célokat. Írország függ az energiaimporttól, és azon tagállamok közé tartozik, ahol a legmagasabbak a villamosenergia-árak, ami negatív hatást gyakorolhat mind a környezetre, mind pedig a vállalkozások versenyképességére. Írország klímasemleges gazdaságra való átállásához hosszú időn keresztül jelentős magán- és állami beruházásokra lesz szükség többek között a megújuló energia, a villamosenergia-infrastruktúra, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés területén. Az éghajlat-politikai cselekvési terv hiteles kezdeményezés a kibocsátási pálya megfordítására. Politikáinak és intézkedéseinek hatékony és tartós végrehajtására lesz szükség ahhoz, hogy az ambíciók konkrét eredményekké váljanak. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Írországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területen. Így Írország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (22)Írországnak a külföldi és hazai ágazatok közötti termelékenységi szakadék csökkentésére irányuló erőfeszítései továbbra is lassúak. Üdvözlendő a vállalkozások és az állami kutatóközpontok közötti együttműködés közvetlen támogatása a forradalmi technológiákkal kapcsolatos innovációs alapon, például az ipar – köztük a kkv-k – és a kutatási szervezetek közötti együttműködési projekteken keresztül. Bár Írország viszonylag nagy összegű állami támogatást nyújt a vállalatoknak, ezt a támogatást egy kutatási és fejlesztési adójóváírási programon keresztül hajtják végre, amely általában előnyben részesíti a nagyobb, külföldi tulajdonban lévő vállalatokat, és korlátozott hatást gyakorol a helyi ír cégek termelékenységének javítására. A „Future Jobs Ireland” című foglalkoztatáspolitikai program meghatározza azokat a kulcsfontosságú intézkedéseket, amelyek segíthetnek a hazai gazdaság gyengeségeinek kezelésében, elsősorban a hazai vállalkozások, mindenekelőtt a kkv-k termelékenységének fokozására irányuló kezdeményezések révén. Fontos, hogy ezeket az intézkedéseket hatékonyan végrehajtsák. A válság rávilágított a kkv-k digitalizációs szükségleteire is, különösen a távoli munkavégzési megoldásokkal, a munkavállalók képzésével és a kiberbiztonsággal kapcsolatban. A digitális infrastruktúra elengedhetetlen a kkv-k termelékenységének növeléséhez és a vállalkozói szellem előmozdításához. A szupergyors széles sávú hálózat a vidéki létesítmények csupán 5 %-a számára elérhető, ami jóval elmarad a 29 %-os uniós átlagtól, és Írország az egyik olyan uniós ország, ahol a vezetékes széles sávú internet a legdrágább. Mivel az infrastrukturális hiányosságok kezelése érdekében a széles sávú hálózatokra vonatkozó nemzeti terv keretében jelentős állami beruházásra vonatkozó szerződéskötésre került sor, fontos szorosan nyomon követni és biztosítani az államilag támogatott ultragyors széles sávú hálózat kiépítésének időben történő megvalósítását, különösen a vidéki területeken.

               (23)Ahogy azt a 2020. évi euróövezeti ajánlás is elismeri, az agresszív adótervezés elleni küzdelem elengedhetetlen az adórendszerek hatékonyságának és méltányosságának javításához. Az adózók agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai az uniós jogszabályokat kiegészítő, koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről. Írország lépéseket tett az agresszív adótervezési gyakorlatok kezelése érdekében azáltal, hogy végrehajtotta az elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezéseket, és nemzeti szinten további intézkedéseket hozott. Az osztalék-, kamat- és jogdíjfizetések magas GDP-arányos szintje azonban azt sugallja, hogy az ország adózási szabályait kihasználják az agresszív adótervezést folytató vállalkozások, és elemezni kell a nemzeti intézkedések hatékonyságát. Az adóbázis kiszélesítése ellenállóbbá tenné a bevételeket a gazdasági ingadozásokkal és az egyedi megrázkódtatásokkal szemben, és megerősítené az automatikus stabilizátorok működését. A társasági adók magas koncentrációja – a tíz legnagyobb cégtől származik a társasági adók 45 %-a –, azok volatilitása és esetlegesen átmeneti jellege, valamint a teljes adóbevételből való növekvő részesedésük (2018-ban rekordszintű 18,7 %) rávilágítanak annak kockázatára, hogy az állandó folyó kiadások finanszírozása során Írország túlzott mértékben támaszkodik ezekre a bevételekre.

               (24)A pénzmosás elleni keret megerősítésére irányuló erőfeszítések ellenére Írország továbbra is kockázatokkal szembesül gazdaságának nemzetközi irányultsága miatt, amely együtt jár a közvetlen külföldi befektetések jelentős beáramlásával és a külföldi befektetők által működtetett összetett jogi struktúrák jelenlétével. A nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálata folyamatban van annak érdekében, hogy az értékelés pontosabb képet adjon a vállalkozásoknak és vagyonkezelőknek nyújtott szolgáltatásokban részt vevő szakemberek tényleges kockázati kitettségéről. Amennyiben e szakemberek nem jól értelmezik a kockázati kitettséget, úgy alacsony szintű lesz a gyanús ügyletek bejelentése. A felügyelet intenzitása nem alkalmas e problémák orvoslására, és nem kockázatalapú megközelítésen alapul, ami akadályozza a pénzmosás elleni keret hatékonyságát. A titoktartás korlátozása és a tényleges tulajdonosok azonosítása érdekében létrehozták a tényleges tulajdonosok nemzeti nyilvántartását a társaságok számára. A rendelkezésre bocsátott információk minőségét és a nyilvántartás hatékonyságát időben nyomon kell követni.

               (25)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (26)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Írország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (27)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Írországnak mint az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak – figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euróövezet ajánlásaival, és szakpolitikáit össze kell hangolni a többi euróövezeti tagállaméval.

               (28)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Írország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Írországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (29)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               (30)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. Ezek az ajánlások figyelembe veszik a világjárvány kezelésének és a gazdasági fellendülés elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. Az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti, a Bizottság által azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányt közvetlenül kezelő ajánlásokat az alábbi 1., 2. és a 4. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Írország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               (1)Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségét, és erősítse meg ellenálló képességét, többek között az egészségügyi dolgozók szükségleteinek kielégítése és az alapellátáshoz való általános hozzáférés biztosítása révén.

               (2)Támogassa a foglalkoztatást a készségek fejlesztése révén. Kezelje a digitális szakadék kockázatát, többek között az oktatási ágazatban. Biztosítson több szociális és megfizethető lakhatást.

               (3)Továbbra is nyújtson támogatást a vállalkozásoknak, nevezetesen a kis- és középvállalkozásoknak, elsősorban a likviditásukat biztosító intézkedések révén. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható tömegközlekedést, a vízellátást és -kezelést, a kutatást és innovációt, valamint a digitális infrastruktúrát.

               (4)Szélesítse ki az adóbázist. Fokozza a fellépést az adórendszer azon jellemzőivel szemben, amelyek elősegíthetik az agresszív adótervezést, ideértve a külföldre irányuló kifizetéseket. Biztosítsa a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletét és végrehajtását a bizalmi és vállalati szolgáltatásokat nyújtó szakemberek tekintetében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 506 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 510 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Franciaország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Franciaország 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Franciaország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Franciaország 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Franciaországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Franciaországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Franciaországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Franciaország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Ez elsősorban a magas államadóssággal és a gyenge versenyképességi dinamikával függött össze, a határon átnyúló jelentőséggel bíró alacsony termelékenységnövekedés kontextusában.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, a szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Franciaországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik a régiókat, és mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmusra és a személyes kiskereskedelemre támaszkodó régiókat sújtják. Ez Franciaországban a regionális és a területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, ami súlyosbítani fogja a fővárosi régió, a nagyvárosok és az ország többi része közötti, a városi és a vidéki térségek közötti, és a nagyvárosi körzetek és a legkülső régiók közötti egyenlőtlenségek lassú növekedésének már megfigyelt trendjét. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Franciaország 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. április 30-án 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Franciaország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozik. A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Franciaországnak biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  8
                nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg az 1,4 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság általános értékelése megerősítette, hogy Franciaország 2019-ben, valamint a 2018–2019-es időszakban jelentősen eltért a középtávú költségvetési célhoz vezető, ajánlott kiigazítási pályától. Ez egy fontos eleme a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése szerint elkészített, Franciaország adósságkritériumnak való 2019. évi megfelelését értékelő bizottsági értékelésnek.

               (12)A kormány 2020. évi stabilitási programja szerint az államháztartási egyenleg 2020-ban a GDP 9,0 %-át kitevő hiányra romlik a 2019-ben a GDP 3,0 %-át kitevő hiányról. A GDP-arányos államadósság 2019-ben a GDP 98,1 %-án stabilizálódott, 2020-ban pedig várhatóan a 115,2 %-ra emelkedik a 2020. évi stabilitási program szerint. A makrogazdasági és a költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány okozta nagy fokú bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Franciaország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint az említett költségvetési intézkedések a GDP 1,9 %-át teszik ki. Az említett intézkedések a következők: a részleges munkanélküliségi program finanszírozása (a GDP 1,1 %-a); az egészségügyi ellátás megerősítésére, az egészségbiztosítási támogatásokra és az egészségügyben dolgozók ellentételezésére fordított további kiadások (a GDP 0,4 %-a); szolidaritási alap létrehozása a kis- és a mikrovállalkozások, továbbá az önfoglalkoztatottak közvetlen támogatására (a GDP 0,3 %-a). Emellett Franciaország olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 17 %-át kitevőre becsült intézkedéseket fogadott el, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az említett intézkedések közé tartozik a vállalkozások által fizetendő egyes adók és társadalombiztosítási kiadások befizetésének elhalasztása; gyorsított adóvisszatérítés és héa-visszatérítés; a stratégiai vállalatok részesedésszerzéssel (a GDP 3,1 %-a) és hitelgaranciákkal (a GDP 13,9 %-a) történő közvetlen támogatását szolgáló tartalék létrehozása. Összességében a Franciaország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az említett intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Franciaország államháztartási egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP –9,9 %-át, és 2021-ben a GDP –4,0 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta 2020-ban az előrejelzés szerint eléri a GDP 116,5 %-át, és 2021-ben a GDP 111,9 %-át.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Franciaország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, és 2020-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték túllépését tervezi. Az elemzés arra utal, hogy a Szerződésben és az 1467/1997/EK rendeletben meghatározott hiány- és adósságkritérium nem teljesül.

               (16)A francia egészségügyi rendszer hatékony és jó eredményeket ér el. Azonban a Covid19-válság rámutatott arra, hogy a rendszerben hiányosságok vannak a világjárványok kezelésére való felkészültségében. Ezek közé tartoznak: i. az egészségügyi dolgozók, a kritikus eszközök és az egyéni védőeszközök rendelkezésre állásának biztosítása, ii. látens strukturális problémák. Az előbbit illetően Franciaország mobilizálta az orvosi és paramedikális személyzetének és berendezéseinek tartalékait, ideértve az orvostanhallgatókat, a nyugdíjas orvosokat és ápolókat. Továbbra is kihívást jelent az intézkedések koordinálása az egészségügyi rendszer valamennyi szegmense között. Az utóbbit illetően az említett problémákat a fizikai infrastruktúrába és a humánerőforrásokba való befektetések hiánya, a szolgáltatások megszervezésének korlátozott rugalmassága; továbbá a magán- és a közszereplők közötti, javításra szoruló együttműködés okozza. A kihívásokat súlyosbítják a fennálló regionális egyenlőtlenségek. Például annak ellenére, hogy a praktizáló orvosok részaránya az uniós átlag körüli, Franciaország lakosságának közel 18 %-a olyan területeken él, ahol csak korlátozottan állnak rendelkezésre háziorvosok. További határozott erőfeszítésekre van szükség az egészségügyi szolgáltatások digitalizálásához, ami az egészségügyi rendszer átalakítását célzó kormánystratégia sarokkövét képezi. A Covid19-járvány rámutat az e-egészségügy – különösen a telemedicina – hatékonyabb igénybevételének fontosságára a világjárvány idején.

               (17)A Covid19-válság negatív hatást gyakorol Franciaország munkaerőpiaci és szociális helyzetére. A meghozott enyhítő intézkedések ellenére a munkanélküliség emelkedni fog (a Bizottság előrejelzése szerint 2020-ban 10,1 %-ra nő, majd 2021-ben 9,7 %-ra csökken). Az említett intézkedések közé tartozik a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás módosítása és kiterjesztése, a vállalatok és a munkavállalók támogatására hozott intézkedések, továbbá a közszolgáltatások és az egészségügyi rendszer működésének biztosítása. Továbbra is problémát jelent a munkaerőpiac tartós szegmentációja. 2019-ben az újonnan felvettek közel kétharmadát egy hónapnál rövidebb munkaszerződések keretében foglalkoztatták. A rövid távú szerződésekből határozatlan idejű szerződésekbe átlépők aránya az egyik legalacsonyabb az Unióban. A munkanélküliségi ellátási rendszer (Unédic) legutóbbi reformja a rendszer pénzügyi fenntarthatóságának erősítésére és a szegmentáció kezelésére irányult. A reform kompenzációval kapcsolatos néhány elemét azonban leállították a válság miatt. A leromlott feltételek közepette fontos biztosítani, hogy a munkanélküliségi ellátások, valamint az aktív foglalkoztatási támogatások minden álláskereső előtt nyitva legyenek, függetlenül a korábbi foglalkoztatási viszonytól. A szakemberhiány kezelése és a munkaerőpiac ellenálló képességének javítása érdekében további erőfeszítésekre van szükség a munkaerő ágazatok közötti újraelosztása céljából. A Covid19-járvány előtt egyre több munkáltató számolt be arról, hogy nehezen találnak megfelelő pályázókat a betöltendő álláshelyekhez, és fontosnak tartják a tovább- és az átképzés előmozdítását. Például, míg az informatikai ágazatot különösen sújtja a szakemberhiány, addig az informatikus végzettséget szerzettek aránya az összes végzős csupán 3 %-át teszi ki.

               (18)A Covid19-válság összefüggésében különösen fontos a kritikus infrastruktúrák működésének és az áruk egységes piacon belüli szabad mozgásának a biztosítása, valamint az ellátási láncok megfelelő működésének nyomon követése és biztosítása, együttműködésben a szomszédos országokkal. Így a Covid19-válság során elfogadott, mindenekelőtt bizonyos gyógyászati anyagok és termékek exportját korlátozó intézkedések megszüntetése hozzá fog járulni a polgárok szükségleteinek koherens módon és a szolidaritás szellemében történő kezeléséhez az egész EU-ban, elkerülve a hiány és az ellátási láncok zavarának kockázatát, és végső soron megnyitja az utat az EU koordinált Covid19-exitstratégiája előtt.

               (19)Franciaország számos, vállalkozásokra szabott likviditási támogatási programot fogadott el, többek között az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret szerint a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából
                  9
               . Az ilyen programok eredményes és hatékony végrehajtása kulcsfontosságú ahhoz, hogy a vállalatok, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, részesülhessenek azok előnyeiből. Az említett intézkedések tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét.

               (20)Franciaország általános üzleti környezete javult, de az országnak további erőfeszítéseket kell tennie adórendszerének egyszerűsítésére és a vállalatokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentésére, különösen, ha középtávon támogatni kívánja a gazdaság eredményes helyreállítását. Például, az OECD 2018. évi termékpiaci szabályozási mutatói által megerősített bizottsági értékelés szerint a szolgáltatási szektorban elért eredmények és számos intézkedés elfogadása ellenére Franciaországban más tagállamokhoz képest továbbra is szigorúbbak a szabályozási korlátozások, különösen az üzleti szolgáltatások körében – melyek között sok a szabályozott szakma –, és a kiskereskedelemben. Az egyik leginkább érintett ágazatként a szolgáltatási ágazatra fog jelentős szerep hárulni az exitstratégiában és a helyreállításban. A szolgáltatási tevékenységekhez való hozzáférésre és az azok gyakorlására vonatkozó követelmények átalakítása ösztönözné az innovációt, a versenyképességet és a foglalkozási mobilitást, aminek pozitív összhatása lenne a gazdaságra nézve. A szabályozási rugalmasság szintén ösztönözné a kiskereskedelmi tevékenység beindítását a Covid19-válságot követően.

               (21)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Ez megvalósulhat az európai zöld megállapodás olyan kiemelt területein, mint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési kezdeményezések, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonysági célú épületfelújítások. Mindez és a gazdaság digitális transzformációja rövid távon ösztönzőleg hathat a helyreállításra és a Covid19-válság középtávú utóhatásainak kezelésére, és Franciaországot technológiai vezető szerepre épülő, hosszú távon fenntartható klímasemleges pályára állíthatja. A helyreállítást szolgáló intézkedések előkészítése során Franciaország nemzeti energia- és klímatervére, a közös érdekű projektekre és az infrastruktúrafejlesztési tervekre lehetne támaszkodni. Az energetikai infrastruktúrába, így a villamosenergia-hálózatok összekapcsolásába irányuló további beruházások hozzájárulnának az uniós belső energiapiac integrációjának javításához, nagyobb versenyt tennének lehetővé, és elősegítenék a megújuló energiaforrások alkalmazását. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Franciaországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken
                  10
               . Így Franciaország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (22)A lezárás idején döntő fontosságúnak bizonyult a digitalizáció a kormányzati, az oktatási és az orvosi szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, továbbá a gazdasági tevékenység – távmunka és e-kereskedelem révén történő – fenntartása terén. Középtávon a digitalizáció nagyobb lehetőségeket nyújt a vállalatok – különösen a kkv-k – talpra állásához és növekedéséhez azáltal, hogy általa több potenciális ügyféllel léphetnek kapcsolatba, hatékonyabbá tehetik termelési folyamataikat, és további ösztönzést kaphatnak az innovációra. A digitalizációba történő beruházások közé tartozik a megfelelő infrastruktúra biztosítása és a széles tömegek – elsősorban a foglalkoztatottak – digitális készségeinek javítása. Franciaország nagy sávszélességű hálózatok kiépítésére vonatkozó tervének (Plan France Très Haut Débit) végrehajtása a jelek szerint jól halad a városi térségekben. Ennek ellenére más területeken továbbra is jelentősek az egyenlőtlenségek a nagy sávszélességű hálózatok általi lefedettséget illetően.

               (23)Franciaország erős kutatási bázissal és potenciállal rendelkezik ahhoz, hogy részt vegyen specifikus kutatási és innovációs intézkedésekben a Covid19-válság elleni küzdelemben, ideértve az oltóanyagok és gyógyszerek kifejlesztését. A Covid19-válság és következményei szükségessé teszik a közszektor és a magánszektor közötti együttműködés erősítését a kutatás és az innováció terén. Középtávon a kutatásba és az innovációba történő beruházások termelékenységnövekedést eredményezhetnek, ahogy arra a Nemzeti Termelékenységi Tanács (CNP) is rámutatott. Beruházásokra van szükség a növekedésösztönző ágazatokban is, hogy a vállalkozások ki tudják használni az európai gazdaság átalakulása kínálta lehetőségeket.

               (24)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (25)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Franciaország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (26)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontoságú a Covid19 okozta gazdasági károk gyors helyreállításához. Mivel Franciaország olyan tagállam, amelynek pénzneme az euró – továbbá figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatásait –, gondoskodnia kell arról, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (27)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Franciaország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Franciaországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Franciaország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (28)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  11
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (29)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A jelen ajánlások figyelembe veszik a világjárvány elleni küzdelem szükségességét, és előmozdítják a gazdaság helyreállítását, ami az első szükséges lépés ahhoz, hogy lehetővé váljon az egyensúlyhiány kiigazítása. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerint azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére vonatkozó ajánlásokat az 1., a 3. és a 4. ajánlás tartalmazza,

               AJÁNLJA, hogy Franciaország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse az egészségügyi rendszer ellenálló képességét azáltal, hogy biztosítja a kritikus orvosi eszközökkel való megfelelő ellátást és az egészségügyi dolgozók kiegyensúlyozott elosztását, és azáltal, hogy beruházásokat eszközöl az e-egészségügybe.

               2.Csökkentse a válság foglalkoztatási és szociális hatásait, mindenekelőtt a készségfejlesztés elősegítése, és valamennyi álláskereső aktív támogatása révén.

               3.Biztosítsa a vállalkozások, elsősorban a kis- és középvállalkozások támogatása érdekében a likviditást biztosító intézkedések hatékony végrehajtását. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a fenntartható közlekedési infrastruktúrát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a digitális infrastruktúrát, továbbá a kutatást és az innovációt.

               4.Folytassa a szabályozási környezet javítását, csökkentse a vállalatokra nehezedő adminisztratív terhet, és egyszerűsítse az adórendszert.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (9)

                        HL C 91 I., 2020.3.20., 1. o.

                     (10)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (11)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.