               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.3.
            COM(2020) 35 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való új partnerségről folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

                  Ezzel az ajánlással az Európai Bizottság felkéri az Európai Unió Tanácsát, hogy adjon felhatalmazást a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való új partnerségről folytatandó tárgyalások megkezdésére, jelölje ki a Bizottságot az Unió főtárgyalójának, határozzon meg irányelveket a főtárgyaló számára, és jelöljön ki egy különbizottságot, amellyel a tárgyalások folytatása során egyeztetni kell.

               2.ELŐZMÉNYEK

                  Az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén kilépett az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből (Euratom).

                  A kilépésre vonatkozó szabályokat a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás)
                     1
                   tartalmazza.

                  A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett, és átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az említett megállapodással összhangban az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ez az időszak 2020. december 31-én ér véget, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2020. július 1-je előtt elfogad egyetlen határozatot az átmeneti időszak legfeljebb 1 vagy 2 évvel történő meghosszabbításáról.

                  A 2018. március 23-i iránymutatásokban az Európai Tanács ismételten kijelentette, hogy az Unió elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal. Az iránymutatások szerint e partnerségnek ki kell terjednie a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre és más területekre is, mindenekelőtt a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonság, a védelem és a külpolitika területére. Az Európai Tanács az említett iránymutatásokat a jövőbeli kapcsolatok keretére vonatkozó átfogó koncepció kialakításának céljából határozta meg. Az átfogó koncepciót a kilépésről rendelkező megállapodást kísérő és az abban említett politikai nyilatkozat ismerteti.

                  A kilépésről rendelkező megállapodást kísérő politikai nyilatkozat meghatározza az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretét (a továbbiakban: a politikai nyilatkozat)
                     2
                  . A nyilatkozat „egy olyan nagyratörő, széles körű, mély és rugalmas partnerség körvonalait vázolja fel, amely egy átfogó és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodásra épülő kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, a bűnüldözésre és a büntető igazságszolgáltatásra, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, valamint az egyéb területeken való együttműködésre is kiterjed”.

                  A kilépésről rendelkező megállapodás 184. cikke a következőképpen rendelkezik: „Az Unió és az Egyesült Királyság minden igyekezetükkel törekszik arra, jóhiszeműen és a jogrendjük maradéktalan tiszteletben tartása mellett, hogy megtegye a szükséges lépéseket a 2019. október 17-i politikai nyilatkozatban említett jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodások gyors megtárgyalására, és az említett megállapodások megerősítésére vagy megkötésére szolgáló megfelelő eljárások lefolytatására annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek.”

                  2019. december 13-i következtetéseiben az Európai Tanács újólag megerősítette, hogy – a politikai nyilatkozattal összhangban, valamint tiszteletben tartva az Európai Tanács korábban elfogadott iránymutatásait és a nyilatkozatokat, köztük különösen a 2018. november 25-i nyilatkozatokat – a jövőben a lehető legszorosabb kapcsolatot kívánja kialakítani az Egyesült Királysággal. Az Európai Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy az Egyesült Királysággal való jövőbeli kapcsolatoknak a jogok és kötelességek egyensúlyán kell majd alapulniuk, és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „közvetlenül az Egyesült Királyság kilépését követően nyújtson be a Tanácsnak átfogó megbízástervezetet az Egyesült Királysággal kialakítandó jövőbeli kapcsolatokra vonatkozóan”.

               3.AZ ÚJ PARTNERSÉG

                  Az ezen ajánlás szerint tervezett nagyratörő és átfogó új partnerség az Európai Tanács következtetéseit és iránymutatásait tükrözi és a politikai nyilatkozatra épül.

                  A tervezett partnerség egyetlen csomag, amely három fő elemből áll:

               –általános rendelkezések (ideértve az alapvető értékekre és elvekre, valamint az irányításra vonatkozó rendelkezéseket),

               –gazdasági rendelkezések (ideértve a kereskedelemre és az egyenlő versenyfeltételekkel kapcsolatos garanciákra vonatkozó rendelkezéseket), valamint

               –biztonsági rendelkezések (ideértve a bűnüldözési együttműködésre és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre, valamint a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre vonatkozó rendelkezéseket).

                  A tervezett partnerség feltétele annak elismerése, hogy a jólétet és a biztonságot fokozza a szabályokon alapuló nemzetközi rend, az egyéni jogok védelme és a jogállamiság, a munkavállalói jogok, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem területén érvényesülő magas szintű normák, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint a szabad és tisztességes kereskedelem.

               Az ezen ajánlás szerint tervezett partnerség az Európai Tanács 2019. december 13-i következtetéseivel összhangban átfogó hatállyal rendelkezik. Kiterjed a politikai nyilatkozatban körvonalazott valamennyi közös érdekű területre: a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, a bűnüldözési együttműködésre és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, az uniós programokban való részvételre, valamint az egyéb területeken való együttműködésre. A Bizottság készen áll arra, hogy az átmeneti időszak alatt a lehető legtöbb eredményt elérje, és az átmeneti időszak végét követően folytassa a tárgyalásokat a fennmaradó kérdésekről.

                  A tervezett partnerség tiszteletben tartaná az Unió döntéshozatali autonómiáját és jogrendjét, egységes piacának és a vámuniónak az integritását, valamint a négy alapszabadság oszthatatlanságát. Biztosítania kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, és tükröznie kell, hogy az Egyesült Királyság a schengeni térséghez nem tartozó harmadik ország, amely nem rendelkezhet a tagokéval azonos jogokkal és előnyökkel. A tervezett partnerségnek az együttműködés valamennyi területére kiterjedő, átfogó irányítási kereten kell alapulnia.

                  A tervezett partnerség területi hatályát illetően emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Tanács 2018. november 25-i ülésének jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok között az Európai Tanács és a Bizottság alábbi nyilatkozata szerepel: „Az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépését követően Gibraltár nem fog az Unió és az Egyesült Királyság között kötendő megállapodások területi hatálya alá tartozni. Ez azonban nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy az Unió és az Egyesült Királyság külön megállapodásokkal rendelkezzen Gibraltár tekintetében. Az Unió hatásköreinek sérelme nélkül, valamint teljes mértékben tiszteletben tartva a tagállamok területi integritását, amint azt az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdése garantálja, ezen külön megállapodások esetében kérni kell a Spanyol Királyság előzetes egyetértését.”

               4.A TÁRGYALÁSOK

               A Bizottság a tárgyalásokat a határozat mellékletében meghatározott tárgyalási irányelvekkel összhangban és a Tanács által kijelölt különbizottsággal egyeztetve fogja lefolytatni.

               A Bizottság a tárgyalásokat a Tanáccsal és annak előkészítő szerveivel folyamatosan koordinálva folytatja le, kellő időben egyeztet a Tanács előkészítő szerveivel és jelentést tesz számukra, valamint kellő időben rendelkezésre bocsátja a tárgyalásokhoz kapcsolódó valamennyi szükséges információt és dokumentumot.

               A Bizottság – kellő időben – teljeskörűen tájékoztatja az Európai Parlamentet a tárgyalásokról.

               A Bizottság az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével együttműködésben, közös kül- és biztonságpolitikai kérdésekben vele egyetértésben fog tárgyalásokat folytatni.

               5.JOGALAP

               A tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó és a főtárgyaló számára irányelveket meghatározó határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése. Ebben a szakaszban – a tervezett partnerség átfogó hatálya, valamint az általa létrehozni kívánt nagyratörő és hosszú távú kapcsolat miatt – a tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó és a főtárgyaló számára irányelveket meghatározó határozat megfelelő anyagi jogalapja az EUMSZ 217. cikke. Ezenkívül, amennyiben a határozat melléklete az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó tárgyalási irányelveket tartalmaz, a határozat jogalapjának az Euratom-Szerződés 101. cikkét is magában kell foglalnia. Az ajánlásban foglalt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint az Euratom-Szerződés 101. cikke kell hogy legyen. Az új partnerség aláírására és megkötésére vonatkozó anyagi jogalap csak a tárgyalások végén határozható meg.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való új partnerségről folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)2020. február 1-jén Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) kilépett az Európai Unióból.

               (2)A kilépésre vonatkozó szabályokat a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően megtárgyalt és megkötött megállapodás (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás)
                  3
                tartalmazza.

               (3)A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett, és átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az említett megállapodással összhangban az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ez az időszak 2020. december 31-én ér véget, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2020. július 1-je előtt elfogad egyetlen határozatot az átmeneti időszak legfeljebb 1 vagy 2 évvel történő meghosszabbításáról.

               (4)A 2018. március 23-i iránymutatásokban az Európai Tanács ismételten kijelentette, hogy az Unió elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal. Az iránymutatások szerint e partnerségnek ki kell terjednie a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre és más területekre is, mindenekelőtt a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonság, a védelem és a külpolitika területére. Az Európai Tanács az említett iránymutatásokat a jövőbeli kapcsolatok keretére vonatkozó átfogó koncepció kialakításának céljából határozta meg. Az átfogó koncepciót a kilépésről rendelkező megállapodást kísérő és az abban említett politikai nyilatkozat ismerteti.

               (5)A kilépésről rendelkező megállapodást kísérő politikai nyilatkozat meghatározza az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretét (a továbbiakban: a politikai nyilatkozat)
                  4
               . A nyilatkozat egy olyan nagyratörő, széles körű, mély és rugalmas partnerség körvonalait vázolja fel, amely egy átfogó és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodásra épülő kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, a bűnüldözésre és a büntető igazságszolgáltatásra, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, valamint az egyéb területeken való együttműködésre is kiterjed.

               (6)A kilépésről rendelkező megállapodás 184. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió és az Egyesült Királyság minden igyekezetükkel törekszik arra, jóhiszeműen és a jogrendjük maradéktalan tiszteletben tartása mellett, hogy megtegye a szükséges lépéseket a politikai nyilatkozatban említett jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodások gyors megtárgyalására, és az említett megállapodások megerősítésére vagy megkötésére szolgáló megfelelő eljárások lefolytatására annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek.

               (7)2019. december 13-i következtetéseiben az Európai Tanács újólag megerősítette, hogy – a politikai nyilatkozattal összhangban, valamint tiszteletben tartva az Európai Tanács korábban elfogadott iránymutatásait és a nyilatkozatokat, köztük különösen a 2018. november 25-i nyilatkozatokat – a jövőben a lehető legszorosabb kapcsolatot kívánja kialakítani az Egyesült Királysággal. Az Európai Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy az Egyesült Királysággal való jövőbeli kapcsolatoknak a jogok és kötelességek egyensúlyán kell majd alapulniuk, és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „közvetlenül az Egyesült Királyság kilépését követően nyújtson be a Tanácsnak átfogó megbízástervezetet az Egyesült Királysággal kialakítandó jövőbeli kapcsolatokra vonatkozóan”. Az Európai Tanács kijelentette, hogy szorosan nyomon fogja követni a tárgyalásokat, és szükség szerint további általános politikai irányokat fog meghatározni.

               (8)Ezért tárgyalásokat kell kezdeni a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való új partnerség kialakítása céljából. A Bizottságot kell kijelölni az Unió főtárgyalójának. A Bizottságnak közös kül- és biztonságpolitikai kérdésekben az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével egyetértésben kell tárgyalásokat folytatnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való új partnerségről.

               2. cikk

               A Tanács a Bizottságot jelöli ki az Unió főtárgyalójának.

               3. cikk

               A Bizottság a tárgyalásokat a(z) [a különbizottság neve]-val/-vel egyeztetve és a mellékletben foglalt irányelvek alapján folytatja le.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

                     (2)

                        HL C 34., 2020.1.31., 1. o.

                     (3)

                        HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

                     (4)

                        HL C 34., 2020.1.31., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.3.
            COM(2020) 35 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való új partnerségről folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               Irányelvek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával való ÚJ PARTNERSÉGRŐL folytatandó tárgyalásokhoz

               I.Háttér-információk

               1.Azt követően, hogy Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) bejelentette az Európai Unióból (a továbbiakban: az Unió) és az Európai Atomenergia-közösségből (a továbbiakban: az Euratom) való kilépésre vonatkozó szándékát, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EUSZ) 50. cikkének megfelelően tárgyalásokat folytatott és megállapodást kötött az Egyesült Királysággal, amely meghatározza a kilépésének részletes szabályait (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás).

               2.A 2018. március 23-i iránymutatásokban az Európai Tanács ismételten kijelentette, hogy az Unió elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal. Az iránymutatások szerint e partnerségnek ki kell terjednie a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre és más területekre is, mindenekelőtt a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonság, a védelem és a külpolitika területére. Az Európai Tanács az említett iránymutatásokat a tervezett partnerség keretére vonatkozó átfogó koncepció kialakításának céljából határozta meg. Az átfogó koncepciót a kilépésről rendelkező megállapodást kísérő és az abban említett politikai nyilatkozat ismerteti.

               3.Az EUSZ 50. cikke szerinti tárgyalások során átfogó koncepciót fogalmaztak meg az Egyesült Királysággal a tervezett partnerség keretéről, amelyet az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretének meghatározásáról szóló, az Európai Tanács (50. cikk) által 2019. október 17-én jóváhagyott politikai nyilatkozatba foglaltak bele. Ez a politikai nyilatkozat az Unió és az Egyesült Királyság által megkötött, a kilépésről rendelkező megállapodást kíséri.

               4.A kilépésről rendelkező megállapodás átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ez az átmeneti időszak 2020. december 31-én ér véget, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2020. július 1-je előtt elfogad egyetlen határozatot az átmeneti időszak legfeljebb 1 vagy 2 évvel történő meghosszabbításáról. A kilépésről rendelkező megállapodásban az Unió és az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt, hogy minden igyekezetükkel törekednek arra, hogy megtegyék a szükséges lépéseket a tervezett partnerségükre vonatkozó megállapodások gyors megtárgyalására annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek. A politikai nyilatkozatban az Unió és az Egyesült Királyság vállalta, hogy minden igyekezetükkel törekednek arra, hogy 2020. július 1-jéig megkössék és megerősítsék az új halászati megállapodásukat.

               5.A tervezett partnerségről szóló tárgyalásoknak a kilépésről rendelkező megállapodás és annak három jegyzőkönyve hatékony végrehajtásán kell alapulniuk. Ezzel összefüggésben a tervezett partnerség keretei között továbbra is minden részében védeni kell az Egyesült Királyság kormánya, Írország kormánya és a többpárti tárgyalások egyéb résztvevői között 1998. április 10-én létrejött nagypénteki vagy belfasti megállapodást, elismerve, hogy az észak-írországi békefolyamat továbbra is kiemelkedő fontosságú az Ír-szigeten a béke, a stabilitás és a megbékélés szempontjából.

               II.A TERVEZETT PARTNERSÉG CÉLJA ÉS HATÁLYA

               6.2019. december 13-i következtetéseiben az Európai Tanács (50. cikk) ismételten kijelentette, hogy az Unió és az Egyesült Királyság közötti tervezett partnerség kulcsfontosságú paramétereit meghatározó politikai nyilatkozattal összhangban az Unió a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget kívánja fenntartani az Egyesült Királysággal. Az Unió a továbbiakban is az Európai Tanács vonatkozó iránymutatásaiban és következtetéseiben – nevezetesen a 2018. március 23-i és a 2018. november 25-i következtetéseiben – szereplő általános álláspontok és elvek alapján fogja meghatározni az általa alkalmazott megközelítést.

               7.A tárgyalások célja egy olyan új partnerség létrehozása az Unió – és adott esetben az Euratom –, valamint az Egyesült Királyság között, amely átfogó és kiterjed a politikai nyilatkozatban körvonalazott következő közös érdekű területekre: kereskedelmi és gazdasági együttműködés, bűnüldözési együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, külpolitika, biztonság és védelem, valamint egyéb területeken való együttműködés. A tervezett partnerségnek koherens struktúrát kell alkotnia, és egy átfogó irányítási keretbe kell ágyazódnia.

               8.A politikai nyilatkozat azt is előirányozza, hogy amennyiben a Felek a tárgyalások során ezt kölcsönös érdekűnek minősítik, a tervezett partnerség a politikai nyilatkozatban meghatározottakon kívüli együttműködési területekre is kiterjedhet. Elismeri továbbá, hogy a tervezett partnerség idővel változhat.

               9.A Bizottságnak arra kell törekednie, hogy az átmeneti időszak rövid időtartama alatt a lehető legtöbb eredményt érje el, és készen kell állnia arra, hogy az átmeneti időszak végét követően folytassa a tárgyalásokat a fennmaradó kérdésekről.

               III.A TERVEZETT PARTNERSÉG TARTALMA

               ÁLTALÁNOS ELVEK

               10.Az Unió és az Egyesült Királyság közötti tervezett partnerségnek többek között a következő alapelveken és fő célkitűzéseken kell alapulnia, és azokra kell hivatkoznia:

               -elismeri, hogy a jólétet és a biztonságot fokozza a szabályokon alapuló nemzetközi rend, az egyéni jogok védelme és a jogállamiság, a munkavállalói jogok, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem területén érvényesülő magas szintű normák, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint a szabad és tisztességes kereskedelem,

               -újólag megerősíti a Felek azon kötelezettségvállalását, hogy együttműködnek ezen általános elvek védelme érdekében, valamint fellépnek az értékeiket és érdekeiket fenyegető belső és külső veszélyek ellen,

               -biztosítja a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyt, valamint az egyenlő versenyfeltételeket. Ennek az egyensúlynak biztosítania kell az Unió döntéshozatali autonómiáját és jogrendjét, az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, és összhangban kell lennie az Európai Tanács vonatkozó iránymutatásaiban meghatározott egyéb uniós elvekkel, különös tekintettel az egységes piac és a vámunió integritásának, valamint a négy alapszabadság oszthatatlanságának tiszteletben tartásával,

               -tükrözi, hogy az Egyesült Királyság a schengeni térséghez nem tartozó harmadik ország, és hogy egy olyan állam, amely nem tagja az Uniónak, és amelyet nem terhelnek a tagokkal azonos kötelezettségek, nem rendelkezhet a tagokkal azonos jogokkal és előnyökkel sem.

               I. RÉSZ: BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

               1. AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ALAPJA

               A. Alapvető értékek és jogok

               11.A tervezett partnerségnek olyan közös értékeken és kötelezettségvállalásokon kell alapulnia, amelyeket az alábbi öt kötelező erejű (az Unió és harmadik országok közötti átfogó kapcsolatok alapját képező) politikai záradékban kell kifejezni: emberi jogok, demokrácia és jogállamiság; a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása; a terrorizmus elleni küzdelem; a nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekményekkel vádolt személyek büntetőeljárás alá vonása; kézi- és könnyűfegyverek. Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és védelmének, a demokratikus elveknek, a jogállamiságnak, valamint a nonproliferáció támogatásának az e partnerségben előirányzott együttműködés alapvető elemeit kell képezniük. Az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek – a UNFCCC-folyamatban és különösen a Párizsi Megállapodásban kifejtetteknek megfelelően – ugyancsak a tervezett partnerség alapvető elemét kell képeznie. A tervezett partnerség keretei között újólag meg kell erősíteni a Felek elkötelezettségét a hatékony és szabályokon alapuló multilateralizmus előmozdítása mellett.

               B. Adatvédelem

               12.Tekintettel az adatáramlás jelentőségére, a tervezett partnerség keretei között meg kell erősíteni a Felek elkötelezettségét a magas szintű adatvédelem biztosítása mellett, és maradéktalanul tiszteletben kell tartani a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokat, többek között a megfelelőségi határozatokra vonatkozó uniós döntéshozatali eljárást. Az alkalmazandó feltételek teljesülése esetén a megfelelőségi határozatok Unió általi elfogadásának lehetővé kell tennie az együttműködést és az információcserét, különösen a bűnüldözési együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén.

               2. KÖZÖS ÉRDEKŰ TERÜLETEK

               A. Részvétel az uniós és az Euratom-programokban

               13.A tervezett partnerség keretei között általános elveket és feltételeket kell meghatározni az Egyesült Királyságnak az uniós és az Euratom-programokban való részvételére, illetve az azokhoz való hozzájárulására vonatkozóan, figyelemmel a vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételekre is; az Egyesült Királyság például a következő területeken vehetne részt uniós programokban: tudomány és innováció, ifjúságpolitika, kultúra és oktatás, fejlesztés és nemzetközi együttműködés, védelmi képességek, polgári védelem, űrpolitika és egyéb releváns területek, amennyiben az az Unió érdekében áll. Ez magában foglalja a programok végrehajtásának finanszírozására, kontrolljára és ellenőrzésére, valamint az Egyesült Királysággal folytatott megfelelő konzultációra vonatkozó általános szabályokat.

               14.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell egy leendő PEACE PLUS program végrehajtása iránti közös elkötelezettséget, fenntartva a jövőbeli program jelenlegi finanszírozási arányait.

               B. Párbeszédek

               15.A tervezett partnerség keretei között adott esetben párbeszédről és véleménycseréről kell rendelkezni a közös érdekű területeken – például a kultúra, az oktatás, a tudomány és az innováció, a turizmus vagy a statisztika területén –, annak érdekében, hogy azonosítsák az együttműködésnek, a legjobb gyakorlatok és a szakértelem megosztásának, valamint a közös fellépésnek a lehetőségeit. Ezeken a területeken a tervezett partnerség keretei között el kell ismerni a mobilitás, valamint a tárgyak és berendezések ideiglenes elszállításának fontosságát az együttműködés lehetővé tétele szempontjából, továbbá elő kell segíteni a kultúrával és az oktatással kapcsolatos csoportok közötti folyamatos együttműködést.

               II. RÉSZ: GAZDASÁGI RÉSZ

               1. CÉLKITŰZÉSEK ÉS ALAPELVEK

               16.A tervezett partnerségnek nagyratörő, átfogó és kiegyensúlyozott gazdasági partnerséget kell magában foglalnia. Ezen átfogó partnerség keretei között a szabadkereskedelmi megállapodást – amennyiben az az Unió érdekében áll – tágabb ágazati együttműködésnek kell kiegészítenie. A tervezett partnerségnek összhangban kell állnia a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) alkalmazandó szabályaival, nevezetesen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkével és a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) V. cikkével, és biztosítania kell, hogy valamennyi kormányzati szint ténylegesen megfeleljen az egyezmény rendelkezéseinek. A tervezett partnerségnek halászatra vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia az e rész 12. szakaszában és különösen a

                  85

               . pontban meghatározottak szerint, és a partnerség működésének az e rész 15. szakaszában foglalt, a nyílt és tisztességes verseny számára egyenlő versenyfeltételeket biztosító szilárd kötelezettségvállalásokon, valamint hatékony irányítási és felügyeleti, vitarendezési és végrehajtási rendelkezéseken kell alapulnia, beleértve a megfelelő jogorvoslatokat is. A tervezett partnerség keretei között a lehető legnagyobb mértékben elő kell segíteni a kereskedelmet és a befektetéseket a Felek között, tiszteletben tartva ugyanakkor az Unió egységes piacának és vámuniójának integritását.

               17.A tervezett partnerség keretei között el kell ismerni, hogy a fenntartható fejlődés biztosítása a Felek átfogó célkitűzése. A gazdasági partnerség keretei között biztosítani kell, hogy a Felek megtartsák autonómiájukat és – a védelem általuk megfelelőnek tartott szintje szerint – szabályozhassák a gazdasági tevékenységeket annak érdekében, hogy elérjék legitim közpolitikai céljaikat, például a következőket illetően: közegészségügy, állat- és növényegészségügy és -jólét, szociális szolgáltatások, közoktatás, biztonság, környezetvédelem – ezen belül az éghajlatváltozás elleni küzdelem –, közerkölcs, szociális és fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, a kulturális sokszínűség védelme és előmozdítása, valamint a pénzmosás elleni küzdelem.

               2. ÁRUK

               A. Célkitűzések és alapelvek

               18.A tervezett partnerségnek az e szakasz B., C. és D. pontjával összhangban lévő vámügyi és szabályozási együttműködéssel rendelkező, szabadkereskedelmi övezetet is magában foglaló átfogó megállapodásokat kell tartalmaznia, amelyeket a nyílt és tisztességes verseny számára egyenlő versenyfeltételeket biztosító szilárd kötelezettségvállalások, valamint hatékony irányítási és felügyeleti, vitarendezési és végrehajtási intézkedések támasztanak alá, beleértve a megfelelő jogorvoslatokat is.

               B. Szabadkereskedelmi övezet

               19.A tervezett partnerség keretei között olyan szabadkereskedelmi övezet létrehozására kell törekedni, amely biztosítja, hogy egyetlen ágazatra se vonatkozzanak vámtarifák, díjak, azonos hatású díjak vagy mennyiségi korlátozások, feltéve, hogy az egyenlő versenyfeltételeket szilárd kötelezettségvállalások biztosítják, az e rész 15. szakaszában meghatározottak szerint. A kiviteli vámokat és adókat, illetve az azokkal azonos hatású intézkedéseket meg kell tiltani, és nem szabad újakat bevezetni. A tervezett partnerség keretei között továbbá meg kell tiltani minden olyan, a Felek közötti kereskedelemre vonatkozó tilalmat vagy korlátozást – beleértve a mennyiségi korlátozásokat vagy az engedélyezési követelményeket is –, amelyeket a gazdasági partnerség keretei között meghatározott különös szabályok és kivételek nem indokolnak, és a tervezett partnerségnek szigorúbb szabályokat kell tartalmaznia a behozatali és kiviteli engedélyekre, az import- és exportmonopóliumokra, a javított árukra, az átrakodásra, az átalakított árukra, valamint a származási ország megjelölésére vonatkozóan.

               20.A tervezett partnerségnek az Unió szokásos preferenciális származási szabályain alapuló és az Unió érdekeit figyelembe vevő megfelelő származási szabályokat kell tartalmaznia.

               21.A tervezett partnerségnek továbbá rendelkezéseket kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az illetékes hatóságok által – különösen a preferenciális származási szabályok alkalmazása során – elkövetett hibák esetén közösen megvizsgálják a megfelelő intézkedéseket. A tervezett partnerség keretei között ezenfelül meg kell határozni azokat az eljárásokat és megfelelő intézkedéseket, amelyeket a Felek meghozhatnak, amennyiben a vámügyi közigazgatási együttműködés hiányát, szabálytalanságokat vagy csalást állapítanak meg, valamint vámcsalás esetén a meg nem fizetett vámok beszedését illetően.

               22.A tervezett partnerségnek dömpingellenes, kiegyenlítő és védintézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek előírják, hogy bármelyik Fél megfelelő intézkedéseket hozhat esettől függően az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodással, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodással, az 1994. évi GATT XIX. cikke szerinti kötelezettségekkel, a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodással és a mezőgazdasági megállapodás 5. cikkével összhangban.

               C. Vámügyi együttműködés és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

               23.Az Uniós Vámkódex keretén belül a tervezett partnerségnek arra kell törekednie, hogy a rendelkezésre álló, a vámeljárások egyszerűsítést célzó megállapodások és technológiák felhasználásával optimalizálja a vámeljárások, a vámfelügyelet és a vámellenőrzések adminisztratív terheit, valamint megkönnyítse a jogszerű kereskedelmet, ugyanakkor biztosítsa, hogy a vámhatóságok a határon hatékony intézkedéseket hozhassanak a jogszerű közpolitikák érvényesítése és a pénzügyi érdekek védelme érdekében, ideértve a szellemitulajdon-jogok vámhatóságok általi eredményes és hatékony érvényesítését a vámellenőrzésnek alávetett összes áru esetében.

               24.E célból a tervezett partnerségnek a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodásra kell épülnie és túl kell mutatnia azon. A tervezett partnerségnek olyan átfogó vámügyi rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek kiterjednek a vámeljárások és -gyakorlatok átláthatóságára, hatékonyságára és megkülönböztetésmentes jellegére.

               25.A tervezett partnerség keretei között továbbá a vámügyekben és a hozzáadottérték-adóval (héa) kapcsolatos ügyekben közigazgatási együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról, ezen belül a vám- és héacsalás, valamint az egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelmet célzó információcseréről, továbbá az adókból és vámokból eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról kell rendelkezni.

               26.Emellett a tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell tartalmaznia az árufuvarozással kapcsolatos vizsgálatok és alakiságok megkönnyítésére, valamint a vámügyi biztonsági intézkedésekre vonatkozóan, többek között az engedélyezett gazdálkodói programok kölcsönös elismerése révén, amennyiben az az Unió érdekében áll, és teljesülnek az árukereskedelem biztonságára vonatkozó szükséges feltételek.

               D. Szabályozási vonatkozások

               27.A tervezett partnerség keretei között – a szabályozási autonómia megőrzése mellett – olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek elősegítik az átlátható és hatékony, az áruk kereskedelmét szükségtelenül nem korlátozó és a lehető legnagyobb mértékben összeegyeztethető szabályozási megközelítések alkalmazását. A kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó szabályozásnak, valamint az állat- és növényegészségügyi intézkedéseknek a vonatkozó WTO-egyezményekre kell épülniük, és túl kell mutatniuk azokon.

               28.A kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó szabályozás kialakítása során ezen belül alapelveket kell megállapítani a szabványosítást, a műszaki előírásokat, a megfelelőségértékelést, az akkreditációt, a piacfelügyeletet, a metrológiát és a címkézést illetően. A kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó rendelkezéseknek tartalmazniuk kell a nemzetközi előírások meghatározását a két Fél közös jelenlegi gyakorlata alapján, és törekedniük kell a műszaki előírások alapjaként a vonatkozó nemzetközi előírások alkalmazásának, valamint az egyszerűsített vizsgálati és tanúsítási követelményeknek az előmozdítására, például a megfelelőségértékelés kockázatalapú megközelítésének alkalmazása révén (beleértve az öntanúsítás alkalmazását azokban az ágazatokban, ahol ez lehetséges és helyénvaló). A tervezett partnerség keretei között továbbá mechanizmust kell létrehozni a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos konkrét kereskedelmi aggályok gyors kezelésére, és a tervezett partnerségnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó alkalmazandó intézkedésekről szóló információk időben történő terjesztését mindkét Fél importőrei és exportőrei számára.

               29.Az állat- és növényegészségügy területén a tervezett partnerségnek az állat- és növényegészségügyi intézkedésekről szóló WTO-megállapodásra kell épülnie és túl kell mutatnia azon, azzal a céllal, hogy megkönnyítse a Feleknek az egymás piacaihoz való hozzáférést, ugyanakkor védje az emberek, az állatok és a növények egészségét. Az állat- és növényegészségügyi rendelkezéseknek törekedniük kell az Unió egészére kiterjedő exportengedélyezési eljárás alkalmazására (egységes entitás), valamint betegségek és kártevőjárványok esetén az exportáló Fél által nyújtott megfelelő járványügyi információk alapján kell figyelembe venniük a régiókba sorolást. Az állat- és növényegészségügyi rendelkezéseknek figyelembe kell venniük a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC), az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) és az Élelmezési Kódex vonatkozó nemzetközi előírásait, iránymutatásait és ajánlásait. Az állat- és növényegészségügyi rendelkezéseknek ki kell terjedniük a következőkre: átláthatóság és megkülönböztetésmentesség, az indokolatlan késedelmek megelőzése, harmonizáció, a Felek állategészségügyi és károsítóhelyzetének elismerése, az eljárások ellenőrzése, felügyelete és jóváhagyása, ellenőrzések (auditok), tanúsítás, importellenőrzés, vészhelyzeti intézkedések, létesítmények előzetes ellenőrzés nélküli engedélyezése, szabályozási együttműködés, az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó együttműködés, az állat- és növényegészségügyi kérdések szempontjából releváns többoldalú fórumokon való együttműködés, a fenntartható élelmiszerrendszerekre vonatkozó együttműködés, valamint az állat- és növényegészségügyi intézkedésekhez vagy bármely releváns kérdéshez kapcsolódó konkrét kereskedelmi problémák gyors kezelését célzó mechanizmus. A tervezett partnerség keretei között elő kell mozdítani az állatjóléttel kapcsolatos folyamatos együttműködést és információcserét. A tervezett partnerség keretei között fenn kell tartani az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott elővigyázatosság elvének alkalmazását az Unióban.

               30.A tervezett partnerség keretei között létre kell hozni az uniós érdekű területeken folyatott önkéntes szabályozási együttműködésre – így az információcserére és a bevált gyakorlatok megosztására – vonatkozó kereteket.

               31.A tervezett partnerségnek átfogó szabályokat kell tartalmaznia a helyes szabályozási gyakorlatokról és az átláthatóságról az árukra vonatkozó eredményes és költséghatékony szabályozás kialakítása és végrehajtása érdekében, ideértve a jelentős új szabályozási intézkedésekről vagy a meglévő intézkedések jelentős felülvizsgálatáról folytatott korai konzultációkat.

               3. SZOLGÁLTATÁSOK ÉS BEFEKTETÉSEK

               A. Célkitűzések és alapelvek

               32.A tervezett partnerségnek – a Felek szabályozási jogkörét tiszteletben tartva – ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott rendelkezéseket kell tartalmaznia a szolgáltatások kereskedelmére, továbbá a szolgáltatási és a nem szolgáltatási szektorba való befektetésekre vonatkozóan. E rendelkezéseknek arra kell irányulniuk, hogy a Felek WTO-kötelezettségvállalásain túlmutató mértékben liberalizálják a szolgáltatások kereskedelmét, figyelembe véve a meglévő uniós szabadkereskedelmi megállapodásokat.

               33.A szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) V. cikkével összhangban a tervezett partnerség keretei között törekedni kell minél több ágazat és az összes szolgáltatásnyújtási mód lefedésére, továbbá az érintett ágazatokban a diszkrimináció lényegében összes formájának kiküszöbölésére. A tervezett partnerség keretei között adott esetben rendelkezni kell kivételekről és korlátozásokról, beleértve az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek kizárását is. Az audiovizuális szolgáltatásokat ki kell zárni a liberalizációra vonatkozó rendelkezések hatálya alól. Az uniós közszolgáltatások magas színvonalát meg kell őrizni az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel és különösen az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvvel összhangban, valamint figyelembe kell venni az Unió e területen – többek között a GATS-ban – megfogalmazott fenntartásait. A szolgáltatásokra és befektetésekre vonatkozó rendelkezéseknek ki kell terjedniük olyan ágazatokra, mint a szakmai és üzleti szolgáltatások, a távközlési szolgáltatások, a futár- és postai szolgáltatások, a terjesztési szolgáltatások, a környezetvédelmi szolgáltatások, a pénzügyi szolgáltatások, valamint az árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatások
                  1
               .

               B. Piacra jutás és megkülönböztetésmentesség

               34.A tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell tartalmaznia egyrészt a Felek szolgáltatóinak és befektetőinek a piacra jutását és a fogadó állam szabályai alapján velük szemben alkalmazott nemzeti elbánást illetően, másrészt pedig a befektetőkre vonatkozóan megállapított teljesítménykövetelményeket illetően is.

               35.Olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik a természetes személyek – meghatározott területeket érintő – üzleti célú belépését és ideiglenes tartózkodását. A tervezett partnerség keretei között azonban semmi sem akadályozhatja meg a Feleket abban, hogy a belépésre és tartózkodásra vonatkozó nemzeti jogszabályaikat, rendeleteiket és követelményeiket alkalmazzák, feltéve, hogy ezáltal nem teszik semmissé vagy nem csorbítják a tervezett partnerségből származó előnyöket. A munkakörülményekre és a munkavállalói jogokra vonatkozó, az Unióban meglévő jogszabályokat, rendeleteket és követelményeket továbbra is alkalmazni kell.

               C. Szabályozási vonatkozások

               36.A Felek szabályozási autonómiájának megőrzése mellett a tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell tartalmaznia az átlátható, hatékony, a lehető legnagyobb mértékben összeegyeztethető és a szükségtelen szabályozási követelmények elkerülését lehetővé tevő szabályozási megközelítések alkalmazásának elősegítése érdekében.

               37.Ezzel összefüggésben a tervezett partnerségnek ki kell terjednie a belső szabályozásra vonatkozó szabályokra. Ezeknek magukban kell foglalniuk a szabadkereskedelmi megállapodásokban alkalmazott uniós gyakorlattal összhangban lévő, többek között az engedélyezési eljárásokra vonatkozó horizontális rendelkezéseket, valamint a bizonyos ágazatokban – például a távközlési, a pénzügyi, a kézbesítési és a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatási ágazatban – meglévő uniós szabadkereskedelmi megállapodásokkal összhangban lévő szabályozási rendelkezéseket.

               38.A tervezett partnerség keretei között újólag meg kell erősíteni a Felek elkötelezettségét az iránt, hogy távközlési szolgáltatásokra vonatkozó ágazati rendelkezések révén gondoskodnak arról, hogy a másik Fél szolgáltatói tisztességes és egyenlő feltételek mellett férhessenek hozzá a nyilvános távközlő hálózataikhoz és szolgáltatásaikhoz, és fellépnek a versenyt korlátozó gyakorlatokkal szemben.

               39.A tervezett partnerség keretei között létre kell hozni az uniós érdekű területeken folyatott önkéntes szabályozási együttműködésre – így az információcserére és a bevált gyakorlatok megosztására – vonatkozó kereteket.

               40.A tervezett partnerségnek átfogó szabályokat kell tartalmaznia a helyes szabályozási gyakorlatokról és az átláthatóságról a szolgáltatásokra és a befektetésekre vonatkozó eredményes és költséghatékony szabályozás kialakítása és végrehajtása érdekében, ideértve a jelentős új szabályozási intézkedésekről vagy a meglévő intézkedések jelentős felülvizsgálatáról folytatott korai konzultációkat.

               41.A tervezett partnerségnek továbbá tárgyalási keretet kell tartalmaznia, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes nemzeti hatóságok elismerhetik az egyes szabályozott szakmák gyakorlásához szükséges szakmai képesítéseket, amennyiben az az Unió érdekében áll.

               4.EGYÜTTMŰKÖDÉS A PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK TERÉN

               42.A tervezett partnerség keretei között újólag meg kell erősíteni a Felek elkötelezettségét az iránt, hogy megőrizzék a pénzügyi stabilitást és a piacok integritását, továbbá védelmet biztosítsanak a befektetőknek és a fogyasztóknak és biztosítsák a tisztességes versenyt, tiszteletben tartva a Felek szabályozási és döntéshozatali autonómiáját, valamint azon jogát, hogy saját érdekükben egyenértékűségi határozatot hozzanak. Ez nem érinti a Felek azon jogát, hogy prudenciális okokból intézkedést hozzanak vagy tartsanak fenn. A Felek a pénzügyi rendszereik közötti interakciók szabályozására elsősorban saját egyoldalú egyenértékűségi kereteiket fogják alkalmazni.

               43.A pénzügyi szolgáltatások terén – többek között nemzetközi testületekben – folytatott együttműködésnek szoros és megfelelően strukturált önkéntes együttműködést kell eredményeznie szabályozási és felügyeleti kérdésekben. Ennek az együttműködésnek meg kell őriznie az Unió szabályozási és felügyeleti autonómiáját. Lehetővé kell tennie a szabályozási kezdeményezésekről és más, érdeklődésre számot tartó kérdésekről – például az egyenértékűségről – folytatott informális információcserét és kétoldalú megbeszéléseket. Lehetőség szerint biztosítania kell az együttműködés megfelelő átláthatóságát és stabilitását.

               5. DIGITÁLIS KERESKEDELEM

               44.Figyelembe véve, hogy mind az áruk, mind a szolgáltatások kereskedelme egyre nagyobb mértékben digitalizálódik, a tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell magában foglalnia a digitális kereskedelem megkönnyítésére, az elektronikus úton folytatott kereskedelem előtt álló indokolatlan akadályok kezelésére, valamint nyitott, biztonságos és megbízható online környezet megteremtésére a vállalkozások és a fogyasztók számára, például az elektronikus megbízhatósági és hitelesítési szolgáltatásokra, illetve arra vonatkozó rendelkezéseket, hogy ne legyen követelmény az előzetes engedélyeztetés kizárólag azon az alapon, hogy az adott szolgáltatás nyújtására elektronikus úton kerül sor. Biztosítaniuk kell továbbá a fogyasztók védelmét az online környezetben és a közvetlen üzletszerzési célú, nem kívánt tájékoztatás terén. E rendelkezéseknek foglalkozniuk kell az adatforgalommal, annak kikötésével, hogy e rendelkezések nem érintik az Unió személyesadat-védelmi szabályait.

               45.A tervezett partnerségnek rendelkeznie kell a közös érdekű területeken a multilaterális, illetve az érdekelt felek széles körét tömörítő fórumokon folytatott együttműködésről, és párbeszédet kell kialakítania az újonnan megjelenő technológiákkal kapcsolatos információ- és tapasztalatcsere, valamint a bevált gyakorlatok megosztása céljából.

               6. TŐKEMOZGÁSOK ÉS FIZETÉSI MŰVELETEK

               46.A tervezett partnerségnek olyan rendelkezéseket kell magában foglalnia, amelyekkel lehetővé teszik a tervezett partnerség keretében liberalizált ügyletekkel összefüggő tőkemozgásokat és fizetési műveleteket. Védintézkedésekről és külön szabályokról szóló rendelkezéseket is meg kell határoznia (például az Unió gazdasági és monetáris uniójával és a fizetési mérleggel kapcsolatban), melyeknek összhangban kell lenniük az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseivel.

               7.SZELLEMI TULAJDON

               47.A tervezett partnerség keretei között az innováció, a kreativitás és a gazdasági aktivitás ösztönzése érdekében – adott esetben a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodás (TRIPS-megállapodás) normáin, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) egyezményein túlmenően – gondoskodni kell a szellemi tulajdonjogok védelméről és érvényesítéséről.

               48.A tervezett partnerség keretei között fenn kell maradnia annak a magas szintű védelemnek, amelyet a Felek a szellemi tulajdon – például a szerzői és szomszédos jogok, a védjegyek, a nem lajstromozott és a lajstromozott formatervezési jogok, a földrajzi árujelzők, a szabadalmak, a nyilvánosságra nem hozott adatok, illetve a növényfajta-oltalom – számára jelenleg biztosítanak. A tervezett partnerség keretei között meg kell erősíteni a kilépésről rendelkező megállapodásban a meglévő földrajzi árujelzők számára biztosított védelmet, valamint olyan mechanizmust kell létrehozni a jövőbeli földrajzi jelzések oltalmára, amely a kilépésről rendelkező megállapodásban előírtakkal azonos szintű védelmet biztosít.

               49.A tervezett partnerség keretei között továbbá biztosítani kell a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének hatékonyságát, többek között a digitális környezetben és a határon.

               50.A tervezett partnerség keretei között megfelelő mechanizmust kell létrehozni a közös érdekű szellemitulajdon-jogi kérdések – így például a védjegyek, a formatervezési minták és a szabadalmak tekintetében alkalmazandó megközelítések és eljárások – kapcsán a Felek között folytatott együttműködés és információcsere céljára.

               8. KÖZBESZERZÉS

               51.Tekintettel az Egyesült Királyságnak a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásához (GPA) való tervezett csatlakozására, a tervezett partnerség keretei között a Feleknek – a kulcsfontosságú biztonsági érdekeik védelmére vonatkozó belső szabályaik sérelme nélkül – az Egyesült Királyság által a GPA-hoz való csatlakozásra irányulóan tett ajánlat alapján, valamint egyes területeken a GPA keretei között vállalt kötelezettségeiken túlmenően is kölcsönös lehetőségeket kell biztosítaniuk egymás számára közbeszerzési piacaikon. E területeknek magukban kell foglalniuk a GPA hatálya alá nem tartozó releváns – például a GPA hatálya alá nem tartozó közüzemi ágazatokban végzett – beszerzéseket. A nemzeti elbánásnak legalább olyan kedvező elbánást kell biztosítania, mint amilyenben a helyben letelepedett beszállítók vagy szolgáltatók részesülnek.

               52.A tervezett partnerség keretei között a Feleknek továbbá el kell kötelezniük magukat a GPA-ban foglaltakon alapuló és azokon túlmenő, a piaci lehetőségek, a közbeszerzési szabályok, eljárások és gyakorlatok átláthatóságát biztosító normák alkalmazása mellett. E normákra építve a tervezett partnerség keretei között kezelni kell az önkényes magatartás kockázatát a szerződések odaítélése kapcsán, és – többek között igazságügyi hatóságok előtti – hatékony és hozzáférhető jogorvoslati, illetve felülvizsgálati eljárásokat kell biztosítani.

               9. MOBILITÁS

               53.A tervezett partnerség keretei között a mobilitás – ezen belül a rövidtávú látogatások esetében a vízummentes utazás – szabályozásának az Unió tagállamai közötti diszkrimináció tilalmán és a teljes körű kölcsönösségen kell alapulnia.

               54.A tervezett partnerség keretei között törekedni kell a például kutatási, tanulmányi, képzési célú, vagy ifjúsági csereprogrammal összefüggésben történő belépésre és tartózkodásra vonatkozó feltételek meghatározására.

               55.A tervezett partnerség keretei között meg kell fontolni a szociális biztonsági koordináció lehetőségét a személyek mozgásával kapcsolatos jövőbeli helyzetre megfelelő tekintettel.

               56.Az elfogadott rendelkezések nem érinthetik a kilépésről rendelkező megállapodás 38. cikkének (2) bekezdésében és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 3. cikkében említett, az Egyesült Királyság és Írország között alkalmazandó közös utazási területre vonatkozó megállapodásokat.

               10. KÖZLEKEDÉS

               A. Légi közlekedés

               a) Légi fuvarozás

               57.A tervezett partnerség keretei között átfogóan foglalkozni kell az Egyesült Királysággal fennálló légi közlekedési kapcsolatokkal. A kereskedelmi elvek, valamint a tisztességes és egyenlő versenylehetőségek alapján biztosítani kell a piacok kölcsönös, fenntartható és kiegyensúlyozott megnyitását, ugyanakkor meg kell őrizni a légi közlekedési szolgáltatások belső piacát. A tervezett partnerség egyes elemei végrehajthatók szakaszos megközelítésben.

               58.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó összes kérdésben valamennyi uniós légi fuvarozó – állampolgárságra való tekintet nélkül – egyenlő és megkülönböztetésmentes elbánásban részesüljön.

               59.A tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a légi fuvarozók működési engedély iránti kérelmeinek a legrövidebb időn belül lefolytatott eljárásaira vonatkozóan.

               60.A tervezett partnerségnek viszonossági alapon magában kell foglalnia bizonyos forgalmi jogokat a folyamatos összeköttetés biztosítása érdekében. Az Egyesült Királyság azonban nem uniós tagállamként nem rendelkezhet ugyanazon jogokkal és nem élvezheti ugyanazokat az előnyöket, mint a tagállamok. Az ötödik szabadságjogban foglalt elemek akkor mérlegelhetők, ha – az Egyesült Királyság földrajzi közelségét figyelembe véve – egyensúlyban vannak a megfelelő kötelezettségekkel, és az Unió érdekeit szolgálják.

               61.A tervezett partnerségnek megfelelő mechanizmusokat kell garantálnia az ellenőrzésre és az információcserére vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsa a végrehajtásába vetett kölcsönös bizalmat. A lehető legszigorúbb repülésbiztonsági és -védelmi rendelkezéseket kell előírnia. Ki kell térnie működési és kereskedelmi rugalmasságra vonatkozó rendelkezésekre, különös hangsúlyt fektetve az üzleti tevékenységekkel kapcsolatos problémák megoldására.

               62.Az e rész 15. szakaszában meghatározott, egyenlő versenyfeltételekre vonatkozó követelmények mellett rendelkezni kell a légi közlekedési ágazatra vonatkozó nyílt és tisztességes versenyről.

               63.A tervezett partnerség keretei között nem tiltható meg a légi járművek számára biztosított üzemanyag megkülönböztetésmentes alapon történő adóztatása. A megállapodás nem érintheti a héa területét.

               b) A légi közlekedés biztonsága

               64.A tervezett partnerség keretei között elő kell segíteni a repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések kereskedelmét és az azokba történő beruházást olyan területeken folytatott együttműködés révén, mint a tanúsítás és a nyomon követés, a gyártás felügyelete, valamint a környezetvédelmi jóváhagyás és vizsgálat. A tárgyalásoknak azon kell alapulniuk, hogy mindkét Fél kielégítőnek tartja a másik Fél követelményeit, szabályozási eljárásait és az azok végrehajtására való képességét.

               65.A tervezett partnerség keretei között semmi sem vonhatja maga után a Felek szabványainak és műszaki előírásainak kölcsönös elfogadását. Ehelyett az értékelések megkettőzését a jelentős szabályozási különbségekre kell korlátozni, és a lehető legnagyobb mértékben lehetővé kell tenni a másik Fél tanúsítási rendszerére való támaszkodást. Meg lehet határozni továbbá a hatóságok bevonásának mértékére vonatkozó – például a másik Fél tapasztalatain és ismeretein alapuló – szabályokat is. A fent meghatározott célkitűzés megvalósításának elősegítése érdekében a tervezett partnerség szabályozási együttműködésről is rendelkezhet.

               66.Az egyik Fél csak akkor és addig fogadja el a másik Fél megállapításait vagy tanúsítványait, amikor és ameddig az első Fél meg tudja teremteni és fenn tudja tartani a másik Fél azon képességébe vetett bizalmat, hogy a tervezett partnerségnek megfelelően teljesíteni tudja kötelezettségeit. A tervezett partnerségnek megfelelő együttműködési mechanizmusokat kell magában foglalnia a végrehajtásában részt vevő szabályozó szervek folyamatos alkalmasságának és képességének kölcsönös ellenőrzésére.

               B. Közúti közlekedés

               67.A tervezett partnerség keretei között nyílt piaci hozzáférést kell biztosítani a kétoldalú közúti árufuvarozás számára, beleértve az üresen megtett utakat is, az alábbi műveletekkel összefüggésben:

               -uniós közúti árufuvarozók által az Unió területéről az Egyesült Királyság területére, és fordítva,

               -az egyesült királysági közúti árufuvarozók által az Unió területére, és fordítva.

               68.A tervezett partnerség keretei között megfelelő árutovábbítási szabályokat is elő kell írni.

               69.Harmadik országbeli fuvarozókként az egyesült királysági közúti árufuvarozók nem élvezhetik ugyanazokat a jogokat és előnyöket, mint amelyeket az uniós közúti árufuvarozók élveznek az egyik uniós tagállamból a másikba irányuló közúti árufuvarozási műveletek („nagykabotázs”) és az egy uniós tagállam területén belüli közúti árufuvarozási műveletek („kabotázs”) tekintetében.

               70.Az e rész 15. szakaszában meghatározott, egyenlő versenyfeltételekre vonatkozó követelményeken túlmenően egyedi rendelkezéseknek kell biztosítaniuk, hogy a közúti fuvarozás területén a gazdasági szereplőkre és járművezetőkre vonatkozó közös védelmi szint (beleértve a szociális szabályokat is) ne csökkenjen az Unióban és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak végén alkalmazandó közös normák által előírt szint alá.

               71.A tervezett partnerség keretei között foglalkozni kell a menetírókészülék-technológiára vonatkozó követelményekkel.

               72.Az autóbusszal végzett (eseti és menetrend szerinti) személyszállítás tekintetében a tervezett partnerség keretei között figyelembe kell venni a többoldalú Interbus Megállapodást és az említett megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatokról szóló jegyzőkönyvet, amelyet az említett megállapodás és jegyzőkönyv részes felei jelenleg írnak alá vagy erősítenek meg.

               C. Vasúti közlekedés

               73.A tervezett partnerség keretei között szükség esetén foglalkozni kell a Csatorna-alagút sajátos helyzetével.

               11. ENERGIA ÉS NYERSANYAGOK

               A. Az energiára és a nyersanyagokra vonatkozó horizontális rendelkezések

               74.A tervezett partnerségnek az energia és a nyersanyagok kereskedelmi és beruházási vonatkozásaival foglalkozó horizontális rendelkezéseket kell tartalmaznia. A tervezett partnerség célja a nyitott, átlátható, megkülönböztetésmentes és kiszámítható üzleti környezet biztosítása, valamint a kettős árképzés problémájának kezelése ezen a területen. A tervezett partnerség keretei között arra kell törekedni, hogy a feltárásra és a kitermelésre vonatkozóan átlátható és megkülönböztetésmentes szabályokat, valamint egyedi piacra jutási szabályokat állapítsanak meg, és a tervezett partnerség rendelkezéseket tartalmazzon a megújuló energiára vonatkozóan. A tervezett partnerségnek továbbá olyan szabályokat kell tartalmaznia, amelyek támogatják és tovább ösztönzik a kereskedelmet és a beruházásokat a megújulóenergia-ágazatban.

               75.A tervezett partnerség keretei között emellett fokozni kell az együttműködést a fent említett területeken. A tervezett partnerség keretei között törekedni kell a fenntartható és biztonságos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság fejlesztésének – például a megújuló energiákba és az energiahatékony megoldásokba történő beruházásoknak – az előmozdítására.

               B. Villamos energia és gáz

               76.A tervezett partnerség keretei között együttműködésről kell rendelkezni a villamos energia és a gáz költséghatékony, tiszta és biztonságos, versenypiaci alapú és a hálózatokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés melletti szállításának támogatása céljából. Ez az együttműködés szilárd, egyenlő versenyfeltételeket biztosító kötelezettségvállalásokat – többek között az e rész 15. szakaszában meghatározott hatékony szén-dioxid-árazást –, valamint a megújuló energiának az energiarendszerbe történő integrálását teszi szükségessé. A versenyképes piacokhoz, valamint a hálózatokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáféréshez a hálózatüzemeltetők hatékony szétválasztására, független szabályozásra és a nagykereskedelmi energiapiacokat érintő visszaélésszerű gyakorlatok megakadályozását célzó intézkedésekre van szükség.

               77.A tervezett partnerség keretei között elő kell írni egy olyan keret létrehozását, amely elősegíti a villamosenergia- és gázhálózatok üzemeltetői és a villamosenergia- és gázipari szervezetek közötti műszaki együttműködést. Tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság kilép a belső energiapiacból, a keretnek olyan mechanizmusokat is magában kell foglalnia, amelyek a különböző időszakokban a lehető legnagyobb mértékben garantálják az ellátás biztonságát és a rendszerösszekötőkön keresztüli hatékony kereskedelmet.

               C. Polgári célú atomenergia-felhasználás

               78.A nukleáris biztonság és a nonproliferáció fontosságának elismeréseképpen a tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell tartalmaznia az atomenergia békés célú felhasználására vonatkozó, az Euratom és az Egyesült Királyság közötti széles körű együttműködésre vonatkozóan.

               79.A nukleáris együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek a nemzetközi egyezmények és szerződések tiszteletben tartásán kell alapulniuk. A nukleáris együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket az átmeneti időszak végén alkalmazandó magas szintű nukleáris biztonsági normák fenntartására vonatkozó kötelezettségvállalásokkal, valamint az Euratomnak és az Egyesült Királyságnak a nukleáris biztonságról szóló egyezmény elvei végrehajtásának további javítására vonatkozó kötelezettségvállalásával kell alátámasztani.

               80.A nukleáris együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek elő kell segíteniük a nukleáris anyagok és berendezések kereskedelmét, a nukleáris technológia átadását, valamint lehetővé kell tenniük az Euratom, az Egyesült Királyság és nemzeti hatóságai közötti együttműködést és információcserét, többek között a nukleáris biztosítékokkal, a nukleáris biztonsággal, a környezeti radioaktivitás szintjeivel és az orvostudományban használt radioizotópok szállításával kapcsolatos információcsere tekintetében.

               12. HALÁSZAT

               81.A tervezett partnerség gazdasági részének halászatra vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek meghatározzák a közös halállományokkal való gazdálkodás keretét, valamint a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés feltételeit. Olyan folyamatos felelősségteljes halászatot kell biztosítania, amely a nemzetközi és az uniós jog vonatkozó elveivel, különösen a közös halászati politika alapjául szolgáló, a 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott elvekkel összhangban garantálja a tengerek biológiai erőforrásainak hosszú távú védelmét és fenntartható kiaknázását. A halászatra vonatkozó rendelkezéseket hatékony irányítási és felügyeleti, valamint vitarendezési és végrehajtási intézkedésekkel kell alátámasztani, beleértve a megfelelő jogorvoslatokat is.

               82.A halászatra vonatkozó rendelkezéseknek magukban kell foglalniuk az erőforrások fenntartható kiaknázására és védelmére irányuló intézkedések kidolgozására irányuló együttműködést, beleértve az olyan pazarló gyakorlatok elkerülését, mint a visszadobás. Az intézkedéseknek megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és olyan, tudományosan megalapozott megközelítést kell követniük, amely összhangban áll az érintett állományok maximális fenntartható hozamának elérésére vonatkozó célkitűzéssel. A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell az adatgyűjtés és a kutatás terén való együttműködésről.

               83.A védelmi, gazdálkodási és szabályozási együttműködés mellett a halászatra vonatkozó rendelkezések célja az uniós halászati tevékenységek fenntartása kell hogy legyen. Különösen arra kell törekedni, hogy elkerüljék az Egyesült Királyság vizein hagyományosan halászatot folytató uniós halászok esetében fellépő gazdasági zavarokat.

               84.E célkitűzés megvalósítása érdekében a halászatra vonatkozó rendelkezéseknek a meglévő kölcsönös hozzáférési feltételekre, kvótahányadokra, valamint az uniós flotta hagyományos tevékenységére kell épülniük, és ezért:

               -valamennyi érintett faj tekintetében folyamatos és kölcsönös hozzáférést kell biztosítani az uniós és az egyesült királysági hajók számára az Unió és az Egyesült Királyság vizeihez,

               -stabil kvótahányadokat kell megállapítani, amelyeket csak mindkét Fél egyetértésével lehet kiigazítani,

               -rögzíteni kell a kvóták átruházására és cseréjére, valamint az éves vagy többéves teljes kifogható mennyiségek (vagy erőkifejtési korlátozások) hosszú távú gazdálkodási stratégiák alapján történő meghatározására vonatkozó szabályokat,

               -meg kell szervezni a halászati engedélyek megszerzésének módozatait, valamint az egyenlő bánásmódot és a megfelelést biztosító rendelkezéseket, beleértve a közös ellenőrzési és vizsgálati tevékenységeket is.

               85.A vizekhez való hozzáférésre és a kvótahányadokra vonatkozó feltételek a tervezett partnerség gazdasági részének egyéb szempontjai tekintetében meghatározott feltételek alapjául kell hogy szolgáljanak, különös tekintettel az e rész 2. szakaszának B. pontjában meghatározott szabadkereskedelmi övezethez való hozzáférés feltételeire.

               86.A halászatra vonatkozó rendelkezéseket 2020. július 1-jéig meg kell állapítani annak érdekében, hogy azok az átmeneti időszak utáni első évre vonatkozó halászati lehetőségek meghatározása előtt időben rendelkezésre álljanak.

               13. KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK

               87.A tervezett partnerségnek tartalmaznia kell egy, a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó külön fejezetet, amely segíti a kkv-kat abban, hogy teljes mértékben kihasználják a tervezett partnerség lehetőségeit, többek között a kkv-k tudatosságának növelése, valamint az üzleti tevékenységhez – ideértve a közbeszerzést is – kapcsolódó szabályokkal, rendeletekkel és eljárásokkal kapcsolatos hasznos információkhoz való hozzáférésük javítása révén.

               14.GLOBÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS

               88.A tervezett partnerségnek olyan rendelkezéseket kell magában foglalnia, amelyek elismerik annak fontosságát, hogy a Felek a közös érdekű gazdasági, környezeti és társadalmi kérdésekben globális együttműködést folytassanak. Ennek jegyében – a Felek döntéshozatali autonómiájának megőrzése mellett – a tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell olyan nemzetközi fórumokon való együttműködésről, mint a G7-ek és a G20-ak, amennyiben ez kölcsönös érdekük, többek között az alábbi területeken: éghajlatváltozás, fenntartható fejlődés; határokon átnyúló szennyezés; környezetvédelem; közegészségügy és fogyasztóvédelem; pénzügyi stabilitás; valamint a kereskedelmi protekcionizmus elleni küzdelem.

               15. EGYENLŐ VERSENYFELTÉTELEK ÉS FENNTARTHATÓSÁG

               A. Általános kérdések

               89.Tekintettel az Unió és az Egyesült Királyság földrajzi közelségére és kölcsönös gazdasági egymásrautaltságára, a tervezett partnerség keretei között nyílt és tisztességes versenyt kell biztosítani, ami többek között az egyenlő versenyfeltételek biztosítására vonatkozó szilárd kötelezettségvállalásokat is magában foglal. E kötelezettségvállalásoknak arányosnak kell lenniük az átfogó tervezett partnerség, valamint a Felek gazdasági összekapcsoltságának kiterjedtségével és mélységével. E kötelezettségvállalásoknak meg kell akadályozniuk a kereskedelmi torzulásokat és a tisztességtelen versenyelőnyöket. Ennek érdekében a tervezett megállapodásnak fenn kell tartania a magas szintű közös normákat az állami támogatás, a verseny, az állami tulajdonban lévő vállalatok, a szociális és foglalkoztatási normák, a környezetvédelemi normák, az éghajlatváltozás és a releváns adóügyi kérdések területén. Ennek során a megállapodásnak a megfelelő és releváns uniós és nemzetközi normákra kell támaszkodnia. Megfelelő mechanizmusokat kell magában foglalnia az eredményes hazai végrehajtás, az érvényesítés és a vitarendezés biztosítására, ideértve a megfelelő jogorvoslatokat is. Az Unió számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az érintett területeken az egyenlő versenyfeltételek zavaraira való gyors reagálás érdekében autonóm ideiglenes intézkedéseket alkalmazzon.

               90.A tervezett partnerségnek köteleznie kell a Feleket arra, hogy tovább javítsák saját védelmi szintjüket azzal a céllal, hogy magas szintű védelmet biztosítsanak a

                  89

               . pontban említett területeken. Az irányító szervet fel kell hatalmazni arra, hogy módosítsa az egyenlő versenyfeltételekre vonatkozó kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy azok további területekre is kiterjedjenek, vagy idővel szigorúbb előírásokat állapítson meg.

               B. Verseny

               91.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok alkalmazását az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Az Egyesült Királyság által nyújtott, a Nagy-Britannia és az Unió közötti kereskedelmet érintő támogatások esetében az Egyesült Királyságnak független és megfelelő erőforrásokkal rendelkező végrehajtó hatóságot kell létrehoznia, amely tényleges hatáskörrel rendelkezik az alkalmazandó szabályok érvényesítésére, és amelynek szorosan együtt kell működnie a Bizottsággal. Az állami támogatási szabályoknak az Egyesült Királyságban történő alkalmazásával kapcsolatos vitákat vitarendezési eljárás keretében kell rendezni.

               92.A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell arról, hogy tilosak a versenyellenes megállapodások, az erőfölénnyel való visszaélés és a vállalkozások olyan összefonódása, amelyek a verseny torzításával fenyegetnek – kivéve, ha orvosolják azokat –, amennyiben azok érintik az Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelmet. A Feleknek el kell kötelezniük magukat továbbá a versenyjogi és belföldi közigazgatási és bírósági eljárások révén történő hatékony érvényesítés mellett, lehetővé téve a versenyszabályok megsértése elleni hatékony és időben történő fellépést, valamint a hatékony jogorvoslat mellett.

               C. Állami tulajdonban lévő vállalatok

               93.A tervezett partnerségnek rendelkezéseket kell tartalmaznia az állami tulajdonban lévő vállalatokra, a kijelölt monopóliumokra és a különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásokra vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy azok ne torzítsák a versenyt, és ne akadályozzák a kereskedelmet és a befektetéseket.

               D. Adózás

               94.A tervezett partnerség keretei között el kell ismerni a jó adóügyi kormányzás elveit és kötelezni kell a Feleket ezek alkalmazására, ideértve az átláthatóság és információcsere globális normáit, a méltányos adóztatást, és az OECD-nek az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni fellépést célzó előírásait. Biztosítani kell, hogy az Egyesült Királyság az Unióban és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak végén alkalmazandó közös normákat legalább a következő területek tekintetében alkalmazza: a jövedelmekre, pénzügyi számlákra, feltételes adómegállapításokra, országonkénti jelentésekre, tényleges tulajdonlásra és a határokon átnyúló esetleges adótervezési konstrukciókra vonatkozó információk cseréje. Biztosítani kell továbbá, hogy az Egyesült Királyság alkalmazza az Unióban és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak végén alkalmazandó közös normákat az adókikerülési gyakorlatok elleni küzdelem, valamint a hitelintézetek és befektetési vállalkozások általi országonkénti nyilvános jelentéstétel tekintetében.

               95.A tervezett partnerség keretei között újólag meg kell erősíteni a Felek elkötelezettségét a káros adóintézkedések visszaszorítása mellett, figyelembe véve a G20–OECD-nek az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni cselekvési tervét. Biztosítani kell továbbá, hogy az Egyesült Királyság újólag megerősítse a társasági adózásra vonatkozó magatartási kódex melletti elkötelezettségét.

               E. Munkajogi és szociális védelem

               96.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy a jogszabályok, rendeletek és gyakorlatok által biztosított munkajogi és szociális védelem szintje legalább a következő területek tekintetében ne csökkenjen az Unióban és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak végén alkalmazandó közös normák által biztosított szint alá: alapvető munkahelyi jogok; munkahelyi egészségvédelem és biztonság, beleértve az elővigyázatosság elvét; méltányos munkakörülmények és foglalkoztatási normák; valamint a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jog vállalati szinten és szerkezetátalakítás. Emellett védeni kell és elő kell mozdítani a munkavállalók és munkáltatók, valamint szervezeteik és a kormányok között a munkaügyi kérdésekről folytatott szociális párbeszédet.

               97.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy az Egyesült Királyság megfelelő forrásokkal rendelkező belföldi hatóságok, a munkaügyi ellenőrzések hatékony rendszere, valamint a hatékony közigazgatási és bírósági eljárások révén hatékonyan végrehajtsa kötelezettségvállalásait és az e kötelezettségvállalásokat tükröző jogszabályait, rendeleteit és gyakorlatait.

               F. Környezet

               98.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy a környezetvédelemnek a jogszabályok, rendeletek és gyakorlatok által biztosított közös szintje legalább a következő területek tekintetében ne csökkenjen az Unióban és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak végén alkalmazandó közös normák által biztosított szint alá: környezeti információkhoz való hozzáférés; a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása környezeti ügyekben; környezeti hatásvizsgálat és stratégiai környezeti vizsgálat; ipari kibocsátások; a légköri kibocsátásokra és a levegőminőségre vonatkozó célok és határértékek; a természet és a biológiai sokféleség megőrzése; hulladékgazdálkodás; a vízi környezet védelme és megóvása; a tengeri környezet védelme és megóvása; az emberi egészséget vagy a környezetet érintő, vegyi anyagok előállításából, felhasználásából, felszabadításából és ártalmatlanításából származó kockázatok megelőzése, csökkentése és megszüntetése; és az éghajlatváltozás. Ennek során figyelembe kell venni, hogy a határokon átnyúló szennyezés tekintetében az Unió és az Egyesült Királyság közös bioszférával rendelkezik. A tervezett partnerség keretei között – adott esetben – az átmeneti időszak végén érvényben lévő előírásokat tükröző minimális kötelezettségvállalásokat, köztük célokat kell meghatározni az említett területeken. A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy a Felek betartsák az elővigyázatosság elvét és azon elveket, hogy megelőző intézkedésekre van szükség, hogy a környezeti károkat elsősorban azok eredeténél kell orvosolni, valamint hogy a szennyezőnek kell fizetnie.

               99.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy az Egyesült Királyság átlátható rendszert vezessen be annak érdekében, hogy kötelezettségeit független és megfelelő forrásokkal rendelkező szerv vagy szervek belföldön hatékonyan nyomon követhessék, jelenthessék, felügyelhessék és érvényesíthessék.

               G. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem

               100.A tervezett partnerség keretei között újólag meg kell erősíteni a Feleknek az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó nemzetközi megállapodások hatékony végrehajtása iránti elkötelezettségét, ideértve az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) szerint létrejött nemzetközi megállapodásokat, így például a Párizsi Megállapodást is.

               101.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy az Egyesült Királyság legalább ugyanolyan hatékonyságú és hatályú szén-dioxid-árazási rendszert tartson fenn, mint amilyet az Unióban az átmeneti időszak vége előtt elfogadott és az azt követő időszakra alkalmazandó közös normák – köztük a célok – előírnak. A Feleknek meg kell vizsgálniuk az Egyesült Királyság nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszerének az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerével való összekapcsolását. A rendszerek összekapcsolásának az Unióban elfogadott feltételeken kell alapulnia, biztosítania kell az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritását és az egyenlő versenyfeltételeket, valamint lehetővé kell tennie a célkitűzések szintjének idővel történő emelését.

               102.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell továbbá, hogy azokon a területeken, amelyekre nem terjed ki a szén-dioxid-árazási rendszer, az Egyesült Királyság ne csökkentse a védelem szintjét az Unióban az átmeneti időszak vége előtt elfogadott és az azt követő időszakra alkalmazandó közös normák – köztük a célok – által előírt szint alá.

               103.A tervezett partnerség keretei között biztosítani kell, hogy az Egyesült Királyság átlátható rendszert vezessen be annak érdekében, hogy kötelezettségeit független és megfelelő forrásokkal rendelkező szerv vagy szervek belföldön hatékonyan nyomon követhessék, jelenthessék, felügyelhessék és érvényesíthessék.

               H. A fenntartható fejlődést szolgáló egyéb eszközök

               104.A Feleknek a fenntartható fejlődés biztosítására vonatkozó célkitűzésével összhangban a tervezett partnerség keretei között elő kell mozdítani az Egyesült Nemzetek Szervezetének a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének végrehajtását. Ennek keretében rendelkezni kell az idevágó, nemzetközileg elfogadott elvek és szabályok betartásáról és hatékony végrehajtásáról. Ennek magában kell foglalnia a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeit és az Európa Tanács Európai Szociális Chartáját. A tervezett partnerségnek ki kell terjednie továbbá a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokra, beleértve az éghajlatváltozással kapcsolatos megállapodásokat – különösen a Párizsi Megállapodást –, valamint az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos többoldalú – például a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) tett – kezdeményezéseket.

               105.Ezenfelül, amennyiben a Felek a

                  96

               .,

                  98

               . és

                  100

               –

                  102

               . pontban szereplő kötelezettségvállalásokon túlmenően emelik a környezetvédelmi, szociális, munkaügyi és éghajlatvédelmi szintjüket, a tervezett partnerségnek meg kell akadályoznia, hogy a kereskedelem és a befektetések ösztönzése érdekében csökkentsék ezeket a további szinteket.

               106.E célból a tervezett partnerség keretei között elő kell mozdítani, hogy a kereskedelem és a befektetések nagyobb mértékben járuljanak hozzá a fenntartható fejlődéshez, mégpedig többek között kétoldalú együttműködés révén és nemzetközi fórumokon – továbbá egyéb eszközökkel – olyan kérdések napirendre tűzésével, mint a környezet- és éghajlatbarát áruk és szolgáltatások kereskedelmének megkönnyítése, valamint az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerek és a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítása. A tervezett partnerség keretei között elő kell irányozni mindenekelőtt a nemzetközi fórumokon – például a UNFCCC-n, a G7- és a G20-csoporton belül –, kétoldalúan és az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén folytatott együttműködést a fenntartható fejlődésre vonatkozó célkitűzések szintjének emelése érdekében. Emellett elő kell mozdítani az alacsony kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes fejlődést elősegítő kereskedelmet. A tervezett partnerség keretei között továbbá elő kell mozdítani a jogszerűen szerzett és fenntartható módon kezelt természeti erőforrások kereskedelmét, különös tekintettel a biológiai sokféleségre, a növény- és állatvilágra, a vízi ökoszisztémákra, az erdészeti termékekre, és ki kell térni a vonatkozó nemzetközi eszközökre és gyakorlatokra.

               107.A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell a civil társadalom részvételéről és a civil társadalommal folytatott párbeszédről.

               108.A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell a kötelezettségvállalások végrehajtásának, valamint a tervezett partnerség társadalmi és környezeti hatásainak nyomon követéséről, többek között nyilvános felülvizsgálat, nyilvános ellenőrzés és vitarendezési mechanizmusok, továbbá ösztönző és kereskedelmi együttműködési eszközök révén, többek között a megfelelő nemzetközi fórumokon.

               16. ÁLTALÁNOS KIVÉTELEK

               109.A tervezett partnerségnek általános kivételeket kell tartalmaznia, amelyek a WTO-megállapodások idevágó cikkei alapján a tervezett partnerség vonatkozó részeire alkalmazandók, többek között a biztonság, a fizetési mérleg, a prudenciális felügyelet és az adózás tekintetében.

               III. RÉSZ: BIZTONSÁGI RÉSZ

               1. CÉLKITŰZÉSEK ÉS ALAPELVEK

               110.Az Unió biztonságát, valamint polgárainak védelmét szem előtt tartva a Feleknek széles körű, átfogó és kiegyensúlyozott biztonsági partnerséget kell kialakítaniuk. E partnerség kialakítása során a Felek figyelembe fogják venni a földrajzi közelséget és a változó fenyegetéseket, ideértve a súlyos nemzetközi bűnözést, a szervezett bűnözést, a terrorizmust, a kibertámadásokat, a dezinformációs kampányokat, a hibrid fenyegetéseket, a szabályokon alapuló nemzetközi rend megingását és az államok jelentette fenyegetések újbóli megjelenését.

               111.A tervezett partnerség keretei között újólag meg kell erősíteni a Felek elkötelezettségét amellett, hogy – közösen vallott elveikre, értékeikre és érdekeikre építve – előmozdítják a globális biztonságot és jólétet, valamint a hatékony multilateralizmust. A biztonsági partnerségnek ki kell terjednie a bűnüldözési együttműködésre és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, valamint a közös érdekű területeken folytatott tematikus együttműködésre.

               2. BŰNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

               112.A biztonsági partnerség keretei között szoros bűnüldözési és igazságügyi együttműködésről kell rendelkezni a bűncselekmények megelőzésével, nyomozásával, felderítésével és büntetőeljárás alá vonással kapcsolatban, figyelembe véve azt, hogy az Egyesült Királyság a jövőben olyan, a schengeni térséghez nem tartozó harmadik országnak fog minősülni, amely nem biztosítja a személyek szabad mozgásához való jogot. A biztonsági partnerség keretei között biztosítani kell a viszonosságot, meg kell őrizni az Unió döntéshozatali autonómiáját és jogrendjének integritását, valamint figyelembe kell venni azt, hogy egy harmadik ország nem élvezheti ugyanazokat a jogokat és előnyöket, mint egy tagállam.

               113.A tervezett partnerséget az alapvető jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségvállalásoknak kell alátámasztaniuk, beleértve a személyes adatok megfelelő védelmét, amely lehetővé teszi az együttműködést. Ezzel összefüggésben a tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell a bűnüldözési együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés automatikus megszüntetéséről, amennyiben az Egyesült Királyság felmondja az emberi jogok európai egyezményét (EJEE). Továbbá automatikus felfüggesztést kell előírni arra az esetre, ha az Egyesült Királyság hatályon kívül helyezné az EJEE-t végrehajtó belső jogszabályt, ezáltal lehetetlenné téve az egyének számára, hogy az Egyesült Királyság bíróságai előtt az EJEE-ből eredő jogaikra hivatkozzanak. A biztonsági partnerség keretei között előirányzott bűnüldözési együttműködés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés a személyes adatok Egyesült Királyságban biztosított védelmi szintjétől függ majd. A Bizottság ezen együttműködés megkönnyítése érdekében megfelelőségi határozat elfogadására fog törekedni, amennyiben az alkalmazandó feltételek teljesülnek. A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell a biztonsági partnerségben meghatározott bűnüldözési és igazságügyi együttműködés felfüggesztéséről, amennyiben a megfelelőségi határozatot a Bizottság hatályon kívül helyezi vagy felfüggeszti, vagy az Európai Unió Bírósága (EUB) érvénytelennek nyilvánítja. A biztonsági partnerség keretei között továbbá a tisztességes eljárásra vonatkozó igazságszolgáltatási garanciákat – többek között eljárási jogokat – kell biztosítani, például az ügyvédi segítség hatékony igénybevételét. Meg kell állapítani továbbá az együttműködés iránti megkeresés elutasításának megfelelő indokait, beleértve azt az esetet is, amikor e megkeresés olyan személyre vonatkozik, akit ugyanazon ügyben valamely tagállamban vagy az Egyesült Királyságban jogerősen elítéltek vagy felmentettek.

               A. Adatcsere

               114.A tervezett partnerség keretei között ki kell alakítani az utasadat-információs egységek közötti, az utasnyilvántartási adatállományban (PNR) foglalt adatok, valamint a PNR-adatok kezelésére szolgáló nemzeti rendszerekben tárolt ilyen adatok kezelése során nyert eredmények időben történő, eredményes és hatékony és kölcsönös cseréjére vonatkozó eljárásokat. Emellett alapot kell biztosítani ahhoz, hogy a légi fuvarozók továbbíthassák az Egyesült Királyság és valamely tagállam közötti légi járatokra vonatkozó PNR-adatokat az Egyesült Királyságnak. Ezen eljárásoknak meg kell felelniük a vonatkozó követelményeknek, többek között az EUB 1/15. sz. ajánlásában foglaltaknak.

               115.A tervezett partnerség keretei között a Felek között olyan megállapodásokról kell rendelkezni, amelyek kölcsönös hozzáférést biztosítanak a gyanúsítható és az elítélt személyek DNS-adataira és ujjnyomataira vonatkozóan nemzeti szinten rendelkezésre álló adatokhoz, valamint a gépjármű-nyilvántartási adatokhoz (Prüm).

               116.A bűnüldözési információknak az Interpolon, az Europolon, valamint a kétoldalú és nemzetközi megállapodásokon keresztül történő cseréjének sérelme nélkül a tervezett partnerség keretei között elő kell írni a meglévő információk és hírszerzési információk egyszerűsített cseréjét az Egyesült Királyság és a tagállamok bűnüldöző hatóságai között annak érdekében, hogy – amilyen mértékben az technikailag és jogilag lehetséges, és amennyiben azt szükségesnek ítélik és az az Unió érdekében áll – olyan képességeket fejlesszenek ki, amelyek közel olyan minőségű adatcserét tesznek lehetővé, mint a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat. Ez magában foglalná a körözött vagy eltűnt személyekkel és tárgyakkal kapcsolatos információkat is.

               B. A bűnüldöző hatóságok közötti operatív együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés

               117.A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell az Egyesült Királyság, valamint az Europol és az Eurojust közötti együttműködésről, a harmadik országokkal való együttműködésre vonatkozóan az idevágó uniós jogszabályokban foglalt rendelkezésekkel összhangban.

               118.A tervezett partnerség keretei között bírósági ellenőrzés hatálya alá tartozó észszerű eljárásokat és határidőket alkalmazó hatékony szabályozásban kell megállapodni annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság és az Unió tagállamai gyorsan és hatékonyan át tudjanak adni egymásnak gyanúsított és elítélt személyeket, annak lehetőségével, hogy bizonyos bűncselekmények esetében eltekintsenek a kettős büntethetőség követelményétől, valamint hogy megállapítsák, hogy ez a szabályozás alkalmazandó-e saját állampolgáraikra, valamint a politikai bűncselekményekre.

               119.A bűnüldöző és igazságügyi hatóságok között büntetőügyekben folytatott hatékony és eredményes gyakorlati együttműködés biztosítása érdekében a tervezett partnerség keretei között elő kell segíteni és szükség esetén ki kell egészíteni az Európa Tanács vonatkozó egyezményeinek alkalmazását, többek között határidők és formanyomtatványok előírásával. A tervezett partnerségnek ki kell terjednie továbbá a kölcsönös jogsegély szükséges kiegészítő formáira és az Egyesült Királyság jövőbeli jogállása szempontjából megfelelő megállapodásokra, például a közös nyomozócsoportokat és a legújabb technológiai fejlesztéseket illetően, annak érdekében, hogy – amilyen mértékben az technikailag és jogilag lehetséges, és amennyiben azt szükségesnek ítélik és az az Unió érdekében áll – olyan képességeket fejlesszenek ki, amelyek közel olyan minőségű együttműködést tesznek lehetővé, mint a releváns uniós eszközök.

               120.A kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. április 20-i európai egyezmény és annak kiegészítő jegyzőkönyvei alkalmazásának kiegészítéseként és elősegítése céljából a tervezett partnerség keretei között az Egyesült Királyság jövőbeli jogállása szempontjából megfelelő, a bűnügyi nyilvántartási információk cseréjére vonatkozó rendelkezéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy – amilyen mértékben az technikailag és jogilag lehetséges, és amennyiben azt szükségesnek ítélik és az az Unió érdekében áll – olyan képességeket fejlesszenek ki, amelyek közel olyan minőségű adatcserét tesznek lehetővé, mint a releváns uniós eszközök.

               C. A pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem

               121.A tervezett partnerségnek kötelezettségvállalásokat kell tartalmaznia a pénzmosás megakadályozására és az ellene való küzdelemre, valamint a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítések támogatására, különösen a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által kidolgozott standardok betartása révén. A tervezett partnerség rendelkezéseinek meg kell haladniuk a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkkal kapcsolatos FATF-standardokat, többek között azáltal, hogy a társaságok esetében előírják a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk nyilvános nyilvántartását, a bizalmi vagyonkezelők és a társulás jellegű jogi megállapodások esetében pedig a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk részben nyilvános nyilvántartását.

               3. KÜLPOLITIKA, BIZTONSÁG ÉS VÉDELEM

               122.A tervezett partnerség keretei között nagyívű, szoros és tartós együttműködésről kell rendelkezni a külső tevékenységek terén, hogy a Felek megvédjék a polgárokat a külső fenyegetésektől, megelőzzék a konfliktusokat, erősítsék a nemzetközi békét és biztonságot, valamint foglalkozzanak a globális kihívások kiváltó okaival.

               123.A tervezett partnerség keretei között meg kell őrizni az Unió döntéshozatali autonómiáját, beleértve kül-, biztonság- és védelempolitikájának alakítását. A tervezett partnerségnek tiszteletben kell tartania az Unió jogrendjét, valamint stratégiai és biztonsági érdekeit.

               124.Abban az esetben, ha az Egyesült Királyságnak az Unióval közös érdekei vannak, a tervezett partnerségnek lehetővé kell tennie az Egyesült Királyság mint harmadik ország számára az Unióval való együttműködést.

               125.A harmadik országokkal – többek között az ENSZ-en és a NATO-n keresztül – folytatott együttműködés meglévő keretének teljes mértékű kihasználásával a partnerségnek megfelelő párbeszédet, konzultációt, információcserét és együttműködési mechanizmusokat kell lehetővé tennie, amelyek rugalmasak, az igényekhez igazíthatók és arányosak az Egyesült Királyság Unió melletti szerepvállalásának szintjével.

               A. Konzultáció és együttműködés

               126.A tervezett partnerség keretei között a közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP), valamint a közös biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) folytatott politikai párbeszéden keresztül strukturált konzultációkat, valamint ágazati párbeszédeket kell lehetővé kell tenni az Unió és az Egyesült Királyság között. A Felek e strukturált konzultációkat adott esetben az átmeneti időszak vége előtt megkezdhetik.

               127.A külső tevékenység és a globális kihívások kezelése terén tett erőfeszítések egyesítése céljából a tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni az Unió és az Egyesült Királyság közötti együttműködést harmadik országokban, többek között a konzuli védelem terén, valamint nemzetközi szervezetekben, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete keretei között.

               B. Szankciók

               128.Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság igazodhasson az uniós szankciópolitikához, a közös külpolitikai célok esetében a tervezett partnerség keretei között elő kell segíteni az Unió és az Egyesült Királyság közötti párbeszédet és kölcsönös információcserét szankciórendszerük szakpolitikai ciklusának megfelelő szakaszaiban.

               C. Műveletek és missziók

               129.A tervezett partnerségnek a meglévő szabályokkal összhangban lévő keretet kell létrehoznia, amely lehetővé teszi az Egyesült Királyság számára, hogy eseti alapon és az Unió felkérésére részt vegyen a harmadik országok előtt nyitva álló KBVP-missziókban és -műveletekben.

               130.E keret alapján és olyan KBVP-misszióval vagy -művelettel összefüggésben, amelyben az Egyesült Királyság részt vesz, a tervezett partnerség keretei között az Egyesült Királysággal való olyan együttműködésről és információcseréről kell rendelkezni, amely arányos az Egyesült Királyság hozzájárulásának mértékével.

               D. Védelmi képességek fejlesztése

               131.A tervezett partnerség keretei között meg kell őrizni az Uniónak a védelmi ipari bázisán alapuló stratégiai autonómiáját és cselekvési szabadságát. Amennyiben az az Unió ipari és technológiai érdeke, a fegyveres erők interoperabilitásának elősegítése érdekében a biztonsági partnerség az uniós jogban foglalt feltételek szerinti, lehetséges mértékben lehetővé teheti, hogy:

               a)az Egyesült Királyság igazgatási megállapodás alapján együttműködjön az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) kutatási és képességfejlesztési projektjeinek kidolgozásában;

               b)az Egyesült Királyság arra jogosult szervezetei részt vegyenek uniós szervezetek együttműködésen alapuló, az Európai Védelmi Alap által támogatott védelmi projektekben;

               c)az Egyesült Királyság kivételes alapon részt vegyen az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretei között megvalósuló projektekben, amennyiben az Unió arra felkéri.

               132.A tervezett partnerség keretei között elő kell írni, hogy az Egyesült Királyságnak az EDA vagy az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK) azon tevékenységeiben való részvételének, amelyek az Unió tágabb politikáihoz kapcsolódnak, meg kell felelnie az uniós jogban meghatározott részvételi szabályoknak.

               E. Hírszerzési információk cseréje

               133.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni a hírszerzési információknak az Unió és az Egyesült Királyság közötti, kellő időben és adott esetben kölcsönös alapon történő cseréjét, ugyanakkor meg kell őrizni az Unió hírszerzési termékeinek autonóm módon történő előállítását. A hírszerzési információk e cseréjének hozzá kell járulnia az európai biztonsági környezet közös értelmezéséhez, valamint elő kell segítenie az Unió és az Egyesült Királyság közötti együttműködést.

               134.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni a hírszerzési és az érzékeny információknak a megfelelő uniós intézmények, szervek és hivatalok, valamint az egyesült királysági hatóságok közötti cseréjét. A tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell az Egyesült Királyság és az EUMK közötti együttműködésről a műholdas képalkotás területén az EUMK létrehozásáról szóló tanácsi határozattal összhangban.

               F. Űrpolitika

               135.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni az Egyesült Királyság számára, hogy az uniós joggal összhangban lévő, a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásra (PRS) vonatkozó rendelkezések révén hozzáférjen a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásához. A PRS-re vonatkozó rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük az Egyesült Királyság számára, hogy az uniós műveletek vagy az uniós tagállamokat érintő ad hoc műveletek keretei között érzékeny alkalmazások számára hozzáférést biztosítson a Galileo legreziliensebb szolgáltatásához.

               136.Mivel a technológiafejlesztéshez való hozzáférés kizárt, a Galileo PRS-hez való hozzáférést a következőktől kell függővé tenni:

               a)biztosítani kell, hogy a PRS Egyesült Királyság általi használata ne sértse az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeit;

               b)az Egyesült Királyság részt vesz az Unió űrprogramjának nem biztonsággal kapcsolatos tevékenységeiben az I. rész uniós programokban való részvételről szóló 2A. szakaszában előirányzottak szerint, ha és amíg az Egyesült Királyság hozzáférést biztosít az Unió számára az Egyesült Királyság tervezett globális navigációs műholdrendszeréhez.

               G. Fejlesztési együttműködés

               137.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni az Egyesült Királyság számára, hogy hozzájáruljon az uniós eszközökhöz és mechanizmusokhoz, maradéktalanul tiszteletben tartva az Unió autonómiáját a fejlesztési prioritások programozása terén. A tervezett partnerség keretei között elő kell mozdítani a fenntartható fejlődést és a szegénység felszámolását. E tekintetben a tervezett partnerség keretei között rendelkezni kell arról, hogy a Felek továbbra is támogatni fogják az Egyesült Nemzetek Szervezete által elfogadott fenntartható fejlesztési célok és a fejlesztéspolitikára vonatkozó európai konszenzus végrehajtását.

               4. TEMATIKUS EGYÜTTMŰKÖDÉS

               A. Kiberbiztonság

               138.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni az Unió és az Egyesült Királyság között a kiberbiztonságról folytatott párbeszédet, beleértve a kiberbiztonsággal kapcsolatos hatékony globális gyakorlatoknak az érintett nemzetközi szervekben való előmozdítására irányuló együttműködést is.

               139.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni az Unió és az Egyesült Királyság közötti, a kiberbiztonságra – többek között a biztonsági eseményekre és tendenciákra – vonatkozó információk kellő időben történő és kölcsönös cseréjét.

               140.Ezzel összefüggésben a tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni az Egyesült Királyság, valamint az európai intézmények, szervek és hivatalok számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportja (CERT-EU) közötti kölcsönösséget biztosító együttműködést.  Lehetővé kell tenni az Egyesült Királyság számára, hogy részt vegyen a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló uniós irányelv értelmében létrehozott együttműködési csoport és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) vonatkozó tevékenységeiben.

               B. Irreguláris migráció

               141.A tervezett partnerség keretei között elő kell irányozni az irreguláris migráció kezelésére irányuló együttműködést, beleértve annak mozgatórugóit és következményeit is, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy védelemben kell részesíteni a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket, valamint azt, hogy az Egyesült Királyság a jövőben olyan, a schengeni térséghez nem tartozó harmadik országnak fog minősülni, amely nem biztosítja a személyek szabad mozgásához való jogot. Ennek az együttműködésnek a következőkre kell kiterjednie:

               a)együttműködés az Europollal a bevándorlással kapcsolatos szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, a harmadik országokkal való együttműködésre vonatkozóan az idevágó uniós jogszabályokban foglalt rendelkezésekkel összhangban;

               b)párbeszéd a közös célokról és az együttműködésről – többek között harmadik országokban és nemzetközi fórumokon – az irreguláris migráció keletkezésnél történő kezelése érdekében.

               IV. RÉSZ: INTÉZMÉNYI ÉS EGYÉB HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

               1. SZERKEZET

               142.A tervezett partnerséget a gazdasági és biztonsági együttműködés valamennyi területére kiterjedő átfogó irányítási keretbe, valamint adott esetben a tervezett partnerséget kiegészítő megállapodásokba és szabályozásokba kell ágyazni.

               143.A tervezett partnerségnek lehetővé kell tennie annak időszakos felülvizsgálatát.

               2. IRÁNYÍTÁS

               144.A tervezett partnerség megfelelő működésének biztosítása érdekében újólag meg kell erősíteni a Felek azon elkötelezettségét, hogy rendszeres párbeszédet folytatnak egymással, valamint robusztus, hatékony és eredményes szabályokat alakítanak ki egyrészt a tervezett partnerség kezelésére, felügyeletére, megvalósítására, felülvizsgálatára és későbbi fejlesztésére, másrészt a vitarendezésre és a végrehajtásra vonatkozóan, teljes mértékben tiszteletben tartva a Felek jogrendjének autonómiáját.

               145.A tervezett partnerség keretei között lehetővé kell tenni autonóm intézkedések alkalmazását, többek között az alapvető elemek megsértése esetén a partnerség, valamint bármely kiegészítő megállapodás alkalmazásának teljes vagy részleges felfüggesztését.

               A. Stratégiai irányítás és párbeszéd

               146.A tervezett partnerség keretei között megfelelő szinteken párbeszédet kell folytatni annak érdekében, hogy stratégiai iránymutatással szolgáljanak, valamint megvitassák a közös érdekű területeken kínálkozó együttműködési lehetőségeket.

               147.Emellett konkrét tematikus párbeszédeket is ki kell alakítani a megfelelő szinteken, és ezeket olyan gyakorisággal kell megtartani, amely a tervezett partnerség hatékony működéséhez szükséges.

               148.A tervezett partnerség keretei között párbeszédet kell létrehozni az Európai Parlament és az Egyesült Királyság Parlamentje között, amennyiben azok ezt helyénvalónak tartják, annak érdekében, hogy a jogalkotók véleményt cserélhessenek, illetve megoszthassák egymással szakértelmüket a tervezett partnerséghez fűződő kérdésekben.

               149.A tervezett partnerség keretei között ösztönözni kell a civil társadalommal folytatott párbeszédet.

               B. Irányítás, igazgatás és felügyelet

               150.A tervezett partnerség keretei között létre kell hozni egy irányító szervet, amelynek feladata az lesz, hogy irányítsa és felügyelje a tervezett partnerség megvalósulását és működését, valamint a lentebb foglaltak szerint elősegítse a vitarendezést. Az irányító szervnek határozatokat kell hoznia és ajánlásokat kell megfogalmaznia a tervezett partnerség alakítására vonatkozóan.

               151.Az irányító szervnek a Felek megfelelő szintű képviselőiből kell állnia, a döntéseket közös megegyezéssel kell meghoznia, és a feladatai ellátásához szükséges gyakorisággal kell üléseznie. Az irányító szerv szükség esetén szakosodott albizottságokat is felállíthat, amelyek feladatainak ellátásában segítik az irányító szervet.

               C. Értelmezés

               152.A Felek jogrendjének autonómiáját teljes mértékben tiszteletben tartva a tervezett partnerséget következetesen kell értelmezni és alkalmazni.

               D. Vitarendezés

               153.A tervezett partnerségnek megfelelő rendelkezéseket kell tartalmaznia a vitarendezésre és végrehajtásra vonatkozóan, többek között a gyors problémamegoldásra vonatkozó rendelkezéseket. E célból olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek arra ösztönzik a Feleket, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a tervezett partnerség működésére vonatkozóan felmerülő minden kérdést tárgyalás és konzultáció útján rendezzenek, többek között az irányító szerv keretében hivatalos vitarendezés céljából.

               154.Adott esetben az irányító szerv bármikor dönthet úgy, hogy a vitás kérdést független választottbírói testület elé utalja, és erre a Felek számára is lehetőséget kell biztosítani abban az esetben, ha az irányító szervnek meghatározott időn belül nem sikerül a Felek számára kölcsönösen kielégítő megoldást találnia. A független választottbírói testület döntései kötelező erejűek lesznek a Felekre nézve.

               155.Ha egy adott vita az uniós jog értelmezésével kapcsolatos kérdést vet fel – amit a Felek bármelyike is jelezhet –, akkor a választottbírói testületnek a kérdést jogilag kötelező erejű döntéshozatal céljából az EUB elé kell terjesztenie, amely az uniós jogot illetően kizárólagos döntéshozatali hatáskörrel rendelkezik. A választottbírói testületnek az EUB által hozott döntéssel összhangban kell döntenie a vitás kérdésben.

               156.Ha valamely Fél észszerű időn belül nem hozza meg az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy eleget tudjon tenni a vitarendezés keretében született kötelező erejű döntésnek, akkor a másik Fél jogosult lesz arra, hogy pénzügyi ellentételezést kérjen, vagy arányos és ideiglenes intézkedéseket foganatosítson, amibe az is beletartozik, hogy felfüggesztheti a tervezett partnerség keretei között fennálló kötelezettségeit. A kilépésről rendelkező megállapodás 178. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a tervezett partnerség keretei között meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek értelmében az egyik Fél jogosult felfüggeszteni a tervezett partnerség bármely részéből, valamint a kiegészítő megállapodásokból eredő kötelezettségeket, ha a másik Fél továbbra sem felel meg a választottbírói testületnek a kilépésről rendelkező megállapodás 173. cikkében említett döntésének.

               3. MINŐSÍTETT ADATOK ÉS NEM MINŐSÍTETT ÉRZÉKENY ADATOK

               157.A tervezett partnerség keretei között kölcsönös garanciákat kell biztosítani a Felek minősített adatainak kezelésére és védelmére vonatkozóan.

               158.Szükség esetén a Feleknek meg kell határozniuk az általuk szolgáltatott és kicserélt nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó követelményeket.

               4. KIVÉTELEK ÉS VÉDINTÉZKEDÉSEK

               159.A tervezett partnerség keretei között megfelelő kivételeket kell előírni. Ezeknek magukban kell foglalniuk a Felek biztonsági érdekeivel kapcsolatos információk közzétételét.

               160.A tervezett partnerség keretei között foglalkozni kell annak lehetőségével, hogy jelentős gazdasági, társadalmi vagy környezeti nehézségek esetén bármelyik Fél olyan ideiglenes védintézkedéseket léptethessen életbe, amelyek egyébként az adott Fél kötelezettségvállalásai megszegésének minősülnének. Erre csak szigorú feltételek mellett kerülhet sor, amelyek azt is magukban foglalják, hogy a másik Félnek joga van arra, hogy az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket hozzon. A meghozott intézkedéseket független választottbíráskodás keretében kell vizsgálni.

               IV. TERÜLETI HATÁLY

               161.Az Unió és az Egyesült Királyság között e tárgyalási irányelvek alapján létrejött megállapodások nem sérthetik az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvet, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának ciprusi felségterületeiről szóló jegyzőkönyvet.

               162.Az Unió és az Egyesült Királyság között e tárgyalási irányelvek alapján létrejött megállapodások nem terjednek ki Gibraltárra.

               V.HITELES NYELVEK

               163.A tervezett partnerségnek az Unió valamennyi hivatalos nyelvén egyaránt hitelesnek kell lennie, és tartalmaznia kell egy erre vonatkozó nyelvi záradékot.

               VI. A TÁRGYALÁSOK FOLYTATÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK

               164.A Bizottságnak a Tanáccsal és annak előkészítő szerveivel való folyamatos koordináció és állandó párbeszéd fenntartása mellett kell folytatnia a tárgyalásokat. E tekintetben a Tanácsnak és a Corepernek – a(z) [a különbizottság neve] támogatásával – iránymutatást kell nyújtania a Bizottság számára.

               165.A Bizottságnak kellő időben egyeztetnie kell a Tanács előkészítő szerveivel, és jelentést kell tennie számukra. E célból a Tanácsnak minden tárgyalási forduló előtt és után össze kell hívnia a(z) [a különbizottság neve] ülését. A Bizottságnak kellő időben rendelkezésre kell bocsátania a tárgyalásokra vonatkozó valamennyi szükséges információt és dokumentumot.

               166.A Bizottságnak – kellő időben – teljeskörűen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a tárgyalásokról.

               167.A Bizottságnak az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével együttműködésben és KKBP-kérdésekben vele egyetértésben kell tárgyalásokat folytatnia.

                     (1)
                   Egyes árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatások tekintetében lásd továbbá a lenti 10. szakaszt.