|

52011PC0115

Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a 2015. évi cseh köztársaságbeli európai kulturális főváros kijelöléséről  /* COM/2011/0115 végleges */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.3.14.COM(2011) 115 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa 2015. évi cseh köztársaságbeli európai kulturális főváros kijelölésérőlENINDOKOLÁSAz Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] rögzíti azt az eljárást, amelyet az Európa Kulturális Fővárosa címet viselő városok kijelölésekor követni kell. E határozat 2. cikke értelmében 2009-től kezdve minden évben két tagállam egy-egy városa osztozik az Európa Kulturális Fővárosa címen, a határozat mellékletében található időrendi táblázatnak megfelelően. 2015-ben az eseménysorozatnak Belgium és a Cseh Köztársaság ad otthont.2015-re az európai kulturális fővárosokat az alábbi eljárás szerint kell kijelölni.Legkésőbb hat évvel a szóban forgó esemény kezdete előtt az érintett tagállamok pályázati felhívást tesznek közzé. A pályázatok elbírálására hivatott testület, amely a kulturális szféra 13 független szakértőjéből áll, legkésőbb öt évvel az esemény kezdete előtt összeül. A testület az 1622/2006/EK határozat 4. cikkében meghatározott kritériumok alapján értékeli a benyújtott pályázatokat, és szűkített listát állít össze azokról a városokról, melyek pályázati anyagait – miután azok maradéktalanul beérkeztek – további vizsgálatnak kívánja alávetni.Kilenc hónappal az előválogatási ülést követően mindkét érintett tagállam összehívja választótestületét abból a célból, hogy a jelöltekről végső döntést hozzon. A testület a fellépésre vonatkozóan meghatározott kritériumok alapján részletesen értékeli az előválogatáson túljutott városok pályázatait, majd ajánlást tesz arra, hogy az érintett tagállamok melyik városa viselje a Kulturális Főváros címet.A testület ajánlásai alapján a két tagállam egy-egy várost jelöl az Európa Kulturális Fővárosa címre, és a jelölésről legkésőbb négy évvel a szóban forgó esemény tervezett kezdete előtt tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és a Régiók Bizottságát.Az Európai Parlamentnek lehetősége van arra, hogy a tagállami jelölések kézhezvételét követően legkésőbb három hónappal véleményt küldjön a Bizottságnak.A Tanács a Bizottság ajánlása alapján az érintett városokat az adott évre hivatalosan is Európa kulturális fővárosaivá nyilvánítja.Az Európa Kulturális Fővárosa címre három város pályázott a Cseh Köztársaságban: Hradec Králové, Ostrava és Plzeň.A két szakaszból álló válogatási eljárás végén megállapítást nyert, hogy a Plzeň által benyújtott projektterv felel meg legjobban az 1622/2006/EK határozat 4. cikkében meghatározott céloknak és kritériumoknak.Következésképpen a testület 2010 szeptemberi jelentésében azt ajánlotta, hogy Plzeň legyen az esemény színhelye a Cseh Köztársaságban. A jelölésről a Cseh Köztársaság 2010 végén értesítette az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és a Régiók Bizottságát.Az Európai Parlament 2011. január elején továbbította kedvező véleményét a Bizottságnak.Belgiumban a válogatási eljárás 2010 tavaszán lezárult, és 2010 novemberében Mons városát jelölték ki a címre.Ennek megfelelően a Bizottság – az 1622/2006/EK határozat 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban – benyújtja a Tanácsnak mellékelt ajánlását, amelyben a 2015. évre Európa kulturális fővárosaként a Cseh Köztársaságban Plzeň város hivatalos kijelölését javasolja.AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa 2015. évi cseh köztársaságbeli európai kulturális főváros kijelölésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[2] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,tekintettel az Európa Kulturális Fővárosa cím jelöltjének a Cseh Köztársaságban történt kiválasztásáról szóló, 2010. szeptemberi választótestületi jelentésre,mivel:az 1622/2006/EK határozat 4. cikkében megállapított feltételek maradéktalanul teljesültek,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Cseh Köztársaságban Plzeň várost jelölik az „Európa Kulturális Fővárosa 2015”címre.2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 304., 2006.11.3., 1. o.[2] HL L 304., 2006.11.3., 1. o.


title: Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozat második módosításáról

text:
|

52010PC0740

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.12.9.COM(2010) 740 véglegesAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAGörögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozat második módosításárólAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAGörögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i 2010/320/EU tanácsi határozat második módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:(1) Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására.(2) A 126. cikk megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.(3) A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.(4) A Tanács 2010. május 10-én a 126. cikk (9) bekezdése és a 136. cikk szerinti határozatot[1] (a továbbiakban: a határozat) fogadott el Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2014-ig megvalósítandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról. A Tanács a következő pályát határozta meg a hiány csökkentésére: az államháztartási hiány nem lépheti túl 2010-ben a 18 508 millió EUR-t, 2011-ben a 17 065 millió EUR-t, 2012-ben a 14 916 millió EUR-t, 2013-ban a 11 399 millió EUR-t és 2014-ben a 6385 millió EUR-t.(5) A tanácsi határozat elfogadásakor rendelkezésre álló előrejelzések szerint a reál GDP várható csökkenése 2010-ben 4 %-os, 2011-ben pedig 2,5 %-os lesz, majd 2012-ben 1,1 %-os, 2013-ban és 2014-ben 2,1 %-os növekedéssel számoltak. A GDP-deflátor mértékét 2010–2014 között 1,2%-ra, –0,5%-ra, 1,0%,-ra 0,7%-ra és 1,0%-ra becsülték. A gazdasági fejleményekre tekintettel a jelenlegi becslések szerint a reál GDP 2010-ben 4,25 %-kal, 2011-ben pedig 3 %-kal csökken, majd 2012-ben 1,1 %-kal, 2013-ban és 2014-ben pedig 2,1 %-kal növekszik. A GDP-deflátor 2010–2014 közötti mértékét jelenleg 3,0 %-ra, 1,5 %-ra, 0,4 %-ra, 0,8 %-ra és 1,2 %-ra becslik.(6) Az Eurostat 2010. november 15-én validálta a görög államháztartási hiányra és adósságra vonatkozó statisztikákat[2], a 479/2009/EK tanácsi rendelettel[3] összhangban. Ekkor a hiányra és az adósságra vonatkozó 2006–2009 közötti adatokat felfelé módosították. Az államháztartási hiány GDP-hez viszonyított 2009. évi arányát 13,6 %-ról 15,4 %-ra, az adósság arányát pedig a GDP 115,1 %-áról 126,8 %-ára módosították.(7) Görögország jó előrehaladást ért el a határozat által előírt intézkedések végrehajtása, többek között az államháztartási hiány csökkentése terén. Azonban a statisztikai adatok fent említett módosítása – a gyenge bevételek és a költségvetés végrehajtásának egyéb problémái, többek között a kötelezettségek felhalmozódása mellett – azt eredményezi, hogy az államháztartási hiányra vonatkozó 2010. évi felső határt nagy valószínűséggel nem tudják tartani. Ezt a csúszást 2011-ben teljes mértékben ellensúlyozni kell.(8) 2010. november 24-én Görögország jelentést nyújtott be a Tanácsnak és a Bizottságnak a határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről. A Bizottság értékelte a jelentést, és arra a következtetésre jutott, hogy Görögország kielégítően teljesíti a határozatban foglaltakat[4].(9) A fenti megfontolásokra tekintettel helyénvalónak tűnik a határozat több szempontból történő módosítása, a túlzott hiány megszüntetésére irányuló határidő, valamint az államháztartási hiányra és a nominális államadósság növekedésére vonatkozó korrekciós pálya változatlanul hagyásával,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2010/320/EU határozat a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (3) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:„(3) A GDP-re vonatkozó 2010. novemberi előrejelzések alapján az adósság/GDP-arány alakulása akkor megfelelő, ha nem lépi túl 2010-ben a 143 %-ot, 2011-ben a 153 %-ot, 2012-ben a 157 %-ot, 2013-ban a 158 %-ot és 2014-ben a 156 %-ot.”2. A 2. cikk (3) bekezdésének k) pontja helyébe a következő szöveg lép:„k) az állami vagyon jobb kezelése, 2011-ben legalább évi 1 milliárd EUR, 2012-ben és 2013-ban pedig évente legalább 3 milliárd EUR bevétel elérése céljából; az eszközök (ingatlanok és pénzügyi eszközök) értékesítéséből befolyó bevételt az adósság visszafizetésére kell fordítani és mindez nem csökkentheti az 1. cikk (2) bekezdésében a hiányra vonatkozóan meghatározott felső értékek betartása érdekében tett költségvetési konszolidációs erőfeszítéseket;”3. A 2. cikk (3) bekezdésének m) pontja helyébe a következő szöveg lép:„m) rendelet, amely legalább 2014-ig megtiltja a helyi önkormányzatok számára a hiány felhalmozását; a tervezett megtakarításokkal és a hatáskörök átruházásával összhangban a helyi önkormányzatokhoz irányuló transzferek csökkentése;”4. A 2. cikk (3) bekezdésének o) pontja helyébe a következő szöveg lép:„o) egységes elektronikus gyógyszerfelírási rendszer megvalósítása; a forgalomban levő gyógyszerek teljes árlistájának közzététele; a nem támogatott gyógyszerek listájának és a vény nélkül kiadható gyógyszerek listájának alkalmazása; a támogatott gyógyszerek új listájának közzététele az új referenciaár-rendszer használatával; az elektronikus gyógyszerfelírás és a vények beszkennelése révén rendelkezésre álló információk felhasználása a gyógyszercégek által fizetendő visszatérítések beszedéséhez; nyomonkövetési mechanizmus bevezetése, amely lehetővé teszi a gyógyszerkiadások havi értékelését; a járóbeteg-ellátás igénybevétele esetén 5 EUR mértékű egyéni hozzájárulás beszedése és az egyéni hozzájárulás kiterjesztése a sürgősségi ellátás indokolatlan igénybevételére; a kórházak és egészségügyi központok auditált pénzügyi kimutatásainak közzététele; egészségügyi politikával foglalkozó szakértőkből álló független munkacsoport létrehozása, amelynek feladata, hogy 2011. május végéig részletes jelentést készítsen az egészségügyi rendszer átfogó reformjáról, a rendszer hatékonyságának és eredményességének javítása céljából;”5. A 2. cikk (3) bekezdésének p) pontját el kell hagyni és a szöveg a következő pontokkal egészül ki:„q) az operatív kiadások további csökkentése legalább 5 %-kal, legalább 100 millió EUR megtakarítás elérése érdekében;r) a transzferek további csökkentése, ami összességében legalább 100 millió EUR megtakarítást jelent az állam számára. A kedvezményezett állami szervek biztosítják a kiadások ennek megfelelő csökkentését, hogy ne halmozódjanak fel hátralékok;s) 2011 januárjától a rászorultság vizsgálata a családtámogatások esetében, a cél legalább 150 millió EUR megtakarítás elérése (a vonatkozó adminisztratív költségek nélkül);t) katonai felszerelések beszerzéséhez kapcsolódó szállítások csökkentése a tényleges 2010. évi szinthez képest legalább 500 millió EUR-val;u) a társadalombiztosítási alapok gyógyszerkiadásainak csökkentése 900 millió EUR-val, a gyógyszerárak további csökkentése és új közbeszerzési eljárások révén; és a kórházak gyógyszerkiadásainak (ideértve a gyógyászati segédeszközökre fordított kiadásokat is) csökkentése legalább 350 millió EUR-val;v) az állami vállalatok irányításának, árképzésének és bérezési rendszerének módosítása, a cél legalább 800 millió EUR megtakarítás elérése;w) 2011. október 1-jétől a fűtőolaj és a gázolaj adóztatásának kiegyenlítése a csalás megakadályozása érdekében, a cél 2011-ben legalább 600 millió EUR bevétel elérése (a hatás a teljes évre vetítve legalább 900 millió EUR) a szegényebb népességcsoportok védelmét szolgáló egyedi intézkedések nélkül;x) a csökkentett héakulcsok növelése 5,5 százalékról 6,5 százalékra, valamint 11 százalékról 13 százalékra, a cél legalább 880 millió EUR bevétel elérése; valamint a gyógyszerekre és a szállodai díjakra alkalmazandó héakulcs csökkentése 11 százalékról 6,5 százalékra, úgy, hogy a költségek ne haladják meg a 250 millió EUR-t, a társadalombiztosítási alapok és a kórházak által a gyógyszerek alacsonyabb héakulcsa miatt elért megtakarítások nélkül;y) az üzemanyag-csempészet elleni küzdelem fokozása (legalább 190 millió EUR);z) a bírósági eljárások illetékeinek emelése (legalább 100 millió EUR);aa) az adóhátralékok beszedésének felgyorsítására irányuló cselekvési terv végrehajtása (legalább 200 millió EUR);bb) az adóbírságok beszedésének felgyorsítása (legalább 400 millió EUR);cc) az adózási jogviták és bírósági eljárások új keretének alkalmazásából eredő bevétel beszedése (legalább 300 millió EUR);dd) a lejáró telekommunikációs engedélyek megújításából származó bevételek (legalább 350 millió EUR);(ee) koncessziókból származó bevételek (legalább 250 millió EUR).(ff) az athéni közlekedési vállalat (OASA) szerkezetátalakítási tervének elkészítése. A terv célja a társaság operatív veszteségeinek csökkentése és gazdasági életképességének megteremtése. A terv kiterjed a társaság operatív kiadásainak csökkentésére és a díjak emelésére. A szükséges intézkedéseket 2011 januárjáig kell végrehajtani.(gg) a központi államigazgatás egészére vonatkozó foglalkoztatási korlátokat tartalmazó jogszabály elfogadása, amely alapján 5 nyugdíjba vonuló vagy elbocsátott után legfeljebb 1 főt lehet felvenni, ágazati kivételek nélkül és ideértve az állami vállalatok kormányzati szervekké való átalakítása során átcsoportosított személyzetet is.”6. A 2. cikk (4) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:„c) az előző években felhalmozódott hátralékok kiegyenlítése.(d) a strukturális költségvetési konszolidációra irányuló többéves terv elkészítése, többek között a GDP legalább 5 %-át kitevő intézkedésekkel, amelyek biztosítják a hiánycélok elérését 2014-ig;(e) az adókijátszás elleni, számszerűsített teljesítménymutatókat tartalmazó terv kidolgozása, amelynek végrehajtása számon kérhető az adóigazgatástól; az adóhatósági jogviták rendezésének és a bírósági fellebbezési eljárásoknak az egyszerűsítését célzó jogszabályok és az adótisztviselők kötelességszegésének, korrupciójának és gyenge teljesítményének jobb kezeléséhez szükséges törvények és eljárások kidolgozása, ideértve a kötelességszegés esetén folytatandó büntetőeljárást;(f) részletes cselekvési terv kidolgozása, amely tartalmazza az egyszerűsített javadalmazási rendszer kialakításának befejezésére és végrehajtására vonatkozó ütemtervet.(g) A kórházak számviteli és számlázási rendszerének fejlesztése, a következőkkel: az eredményszemléletű kettős könyvelési rendszer teljes bevezetése valamennyi kórházban; az egészségügyi felszerelések egységes kódrendszerének és közös nyilvántartásának használata; az egészségügyi felszerelések állományának és állományváltozásának az egészségügyi felszerelések egységes kódrendszerét alkalmazó kiszámítása valamennyi kórházban; a nemzeti egészségbiztosítási rendszer létesítményeit igénybe vevő betegek egyéni hozzájárulásának beszedése; a kezelési költségek időben történő (két hónapot meg nem haladó) kiszámlázása a görög társadalombiztosítási alapoknak, más tagállami és magán egészségbiztosítóknak; annak biztosítása, hogy 2011 végére az állami kórházak által használt gyógyszerek mennyiségének legalább 50 %-át generikus és lejárt szabadalmú gyógyszerek jelentsék, kötelezve valamennyi állami kórházat a hatóanyag-alapú gyógyszerbeszerzésre;(h) az állami vállalatok pazarlásának és rossz gazdálkodásának megakadályozása és legalább 800 millió EUR megtakarítás elérése érdekében Görögország 2011 február végéig törvényt fogad el, amely az alábbiakat tartalmazza: az állami vállalatoknál az elsődleges javadalmazás csökkentése vállalati szinten legalább 10 %-kal, a másodlagos javadalmazás korlátozása az elsődleges javadalmazás 10 százalékára, a bruttó jövedelem felső határának meghatározása havi 4000 EUR-ban (évente 12 kifizetés) és a városi tömegközlekedési díjak legalább 30 százalékkal történő emelése; más díjak emelése; az állami vállalatok operatív kiadásait 15–25 százalékkal csökkentő intézkedések bevezetése; és az athéni közlekedési vállalat (OASA) szerkezetátalakításáról szóló törvény elfogadása;(i) új szabályozási keret kidolgozása a regionális repterek koncessziós megállapodásai megkötésének megkönnyítéséhez;(j) független oktatáspolitikai munkacsoport létrehozása a közoktatás (általános iskolai, középiskolai és felsőoktatás) hatékonyságának növelése céljával és az erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében.”7. A 2. cikk (5) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:„b) a központi közigazgatás független funkcionális felülvizsgálata első szakaszának eredményeire vonatkozó értékelés, ideértve az operatív szakpolitikai ajánlásokat; a hatályos szociális programok felülvizsgálatának lezárása;”8. A 2. cikk (5) bekezdése a következő ponttal egészül ki:„h) a generikus gyógyszerek alkalmazásának további előmozdítása azáltal, hogy kötelezővé válik a hatóanyag-alapú elektronikus gyógyszerfelírás;”9. A 2. cikk (7) bekezdésének c) pontját el kell hagyni és a szöveg a következő pontokkal egészül ki:„d) költségvetési célból 2013-tól kórházankénti egyedi költségkalkulációs rendszer alkalmazása;e) a központi közigazgatás funkcionális felülvizsgálata első szakaszát és a szociális programok teljes felülvizsgálatát követő operatív ajánlások végrehajtására irányuló jogszabályok.f) a központi közbeszerzési hatóság megkezdi működését a cselekvési tervben meghatározott megbízatás, célkitűzések, kompetenciák és hatáskörök teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal.”2. cikkEz a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.3. cikkE határozat címzettje a Görög Köztársaság.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […] [1] A Tanács 2010/320/EK határozata (HL L 145., 2010.6.11., 6. o.).[2] Eurostat News Release 170/2010. szám, 2010.11.15.[3] HL L 145., 2009.6.10.[4] A Bizottság 2010. december [9]-i közleménye COM(2010)… végleges.


|

52010PC0440

/* COM (2010) 0440 final */  Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i 2010/320/EU tanácsi határozat módosításáról

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.8.19.COM(2010) 440 véglegesAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAGörögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i 2010/320/EU tanácsi határozat módosításárólAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAGörögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i 2010/320/EU tanácsi határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:(1) Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására.(2) A 126. cikk megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.(3) A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.(4) 2010. május 10-én a Tanács a 126. cikk (9) bekezdése és a 136. cikk szerinti határozatot fogadott el Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2014-ig megvalósítandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról[1]. A Tanács a következő pályát határozta meg a hiány csökkentésére: a költségvetési hiány nem haladhatja meg 2010-ben a GDP 8%-át, 2011-ben a GDP 7,6%-át, 2012-ben a GDP 6,5%-át, 2013-ban a GDP 4,9%-át és 2014-ben a GDP 2,6%-át.(5) Az említett határozatnak a Tanács általi elfogadásakor rendelkezésre álló előrejelzések a reál GDP várható csökkenését 2010-ben 4%-ra, 2011-ben 2,6%-ra becsülték, majd 2012-ben 1,1%-os, 2013-ban és 2014-ben 2,1%-os növekedést jeleztek. A GDP deflátor mértékét 2010–2014 között 1,2%-ra, -0,5%-ra, 1,0%-ra, 0,7%-ra és 1,0%-ra becsülték. A időközben bekövetkezett gazdasági események tükrében a központi forgatókönyv a reál-GDP kapcsán továbbra is az említett, kiegyensúlyozott lefelé és felfelé mutató kockázatoknak kitett növekedési rátákkal számol, de a deflátor várható értéke lényegesen magasabb, 3½ %, 1¼% és ½% lesz a kezdeti, 2010–2012 közötti időszak éveiben.(6) Görögország jó előrehaladást ért el a tanácsi határozat által előírt intézkedések végrehajtásában. Számos területen az előírásoknak elébe menve hoztak intézkedéseket. Ez különösen a nyugdíjreform, a helyi közigazgatás reformja és az állami bevételek és kiadások havi adatainak közzététele területén történt meg. Ezeken a területeken azonban még mindig további korrekcióra van szükség.(7) 2010. augusztus 6-án Görögország jelentést nyújtott be a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2010/320/EU határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről. A Bizottság értékelte a jelentést és arra a következtetésre jutott, hogy Görögország kielégítően teljesíti a 2010. május 10-i tanácsi határozatban foglaltakat[2].(8) A fenti megfontolásokra tekintettel helyénvalónak tűnik a tanácsi határozat több szempontból történő felülvizsgálata, a túlzott hiány megszüntetésére irányuló határidő, valamint a hiány/GDP-arányra és az államadósságra vonatkozó korrekciós pálya változatlanul hagyásával,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2010/320/EU tanácsi határozat a következőképpen módosul:1.  A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép::„a) Legalább a GDP 3,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedéseket épít be a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,3 %-a): az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett), a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent), vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is legalább évi 100 millió EUR-t kitevő tovább növekvő bevételeket jelent), a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel), a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500–500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 500 millió EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 400 millió EUR további bevételt jelent), a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR), engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel), a közalkalmazottak számának csökkentése úgy, hogy a nyugdíjazással megüresedő álláshelyeknek csak 20%-át töltik be (központi kormányzat, helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok, állami vállalatok, állami ügynökségek és más állami intézmények); A Bizottsággal folytatott konzultáció után hasonló mértékű költségvetési megtakarítást eredményező intézkedéseket is figyelembe lehet venni;”2.  A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontját el kell hagyni.3.  A 2. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:„f) a központi közigazgatás és a hatályos szociális programok független felülvizsgálatainak megindítása;”4.  A 2. cikk (2) bekezdése az alábbi j) és k) pontokkal egészül ki:„j) állami vállalatok átfogó központi nyilvántartásának létrehozása;k) konkrét intézkedések ütemtervét tartalmazó cselekvési terv készítése egy központi közbeszerzési hatóság létrehozása érdekében.”5.  A 2. cikk (3) bekezdése az alábbi m) – r) pontokkal egészül ki:„m) jogszabály, amely legalább 2014-ig megtiltja a helyi önkormányzatok számára a hiány felhalmozását;n) a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó időközi előrejelzések közzététele a főbb nyugdíjrendszereket (IKA, beleértve a közalkalmazottak nyugdíjrendszerét, és az OGA és OAEE rendszereket is) érintő 2010. júliusi jogszabályokban meghatározottak szerint.o) az állam által a vasúttársaságoknak a közszolgáltatási kötelezettség fejében fizetett hozzájárulásra vonatkozó 50 millió EUR összegű felső határ és azon alapelv bevezetéséről szóló jogszabály a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozóan, amely szerint az állam nem nyújt további közvetlen vagy közvetett támogatást a vasúttársaságok számára;p) a görög vasúttársaság üzleti tervének elkészítése. Az üzleti terv határozza meg, hogy 2011-től az üzemi tevékenységeket miként teszik nyereségessé, beleértve az értékcsökkenési költségek fedezését, és a veszteséget termelő vasútvonalak bezárását, a jegyárak emelését, valamint a fizetések és a személyzet létszámának csökkentését; részletes érzékenységvizsgálatot tartalmaz a kollektív szerződések eredményeire vonatkozó különböző forgatókönyvek szerinti munkaerőköltség-következményekre, és információkat tartalmaz a munkaerővel kapcsolatos lehetőségekről, valamint rendelkezik a holdingtársaság szerkezetátalakításáról, beleértve földterületek és egyéb eszközök értékesítését;q) technikai segítség igénybevétele nemzetközi szakértőktől az egészségügyi rendszer és a kórházirányítás eredményességének és hatékonyságának több szempontjával kapcsolatban, a hatékonyság növelése és a felesleges kiadások csökkentése céljából;r) 3 EUR mértékű díj kivetése az állami kórházak által nyújtott járóbeteg-ellátás igénybevételére.”6.  A 2. cikk (4) bekezdése a következő b) ponttal egészül ki:„b) a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó átfogó előrejelzések közzététele a jogszabályok 2010. júliusi reformjában meghatározottak szerint. Az előrejelzéseknek a nemzeti pénztárfelügyelet által gyűjtött és elemzett átfogó adatok alapján ki kell terjedniük a kiegészítő nyugdíjrendszerekre is. Az EU Gazdaságpolitikai Bizottsága végzi el az előrejelzések szakértői értékelését és érvényesítését.”7.  A 2. cikk (5) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:„b) a központi közigazgatás és a szociális programok független funkcionális felülvizsgálatai első szakaszának következtetéseit végrehajtó intézkedések;”8.  A 2. cikk (5) bekezdése az alábbi d), e) és f) pontokkal egészül ki:„d) a nyugdíjrendszer fő paramétereit felülvizsgáló jogszabály, amennyiben a (3) bekezdés n) pontjában és a (4) bekezdés b) pontjában említett hosszú távú előrejelzések szerint az állami nyugdíjkiadások várható emelkedése a 2009–2060 közötti időszakban meghaladja a GDP-hez viszonyított 2,5 százalékpontos korlátot;e) a kiegészítő állami nyugdíjrendszerek működésének felülvizsgálata a kiadások stabilizálása és annak érdekében, hogy e rendszerek költségvetési hatása semleges legyen;f) a nehéz és különösen nehéz szakmák jegyzékének felülvizsgálata annak érdekében, hogy az a munkaerő legfeljebb 10%-ára terjedjen ki; a nehéz és különösen nehéz szakmák új jegyzéke 2011. július 1-jétől lép hatályba minden jelenlegi és jövőbeni munkavállalóra vonatkozóan.”9.  A 4. cikk (7) bekezdése a következő ponttal egészül ki:„c) a központi közigazgatás és a szociális programok független funkcionális felülvizsgálatai második szakaszának következtetéseit végrehajtó intézkedések;”10.  A 4. cikk (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:„g) kifizetésre váró kormányzati kiadások, a késedelmes tételek meghatározásával.”2. cikkEz a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.3. cikkE határozat címzettje a Görög Köztársaság.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […] [1] A Tanács 2010/320/EK határozata (HL L 145., 2010.6.11., 6. o.).[2] A Bizottság közleménye Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010. május 10-i tanácsi határozat nyomon követéséről, COM (2010) XXX végleges, 2010. augusztus [19].