title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Észtország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/06

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/33

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Észtország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/06)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

                  (2)

                  Az Észtországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Észtország által elért eredményeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Észtországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes ágazatokat és régiókat. Ez az Észtországon belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Észtország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 28-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A Tanács ajánlása szerint – a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások (7) részeként – Észtországnak biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (8) 2019-ben ne haladja meg a 4,1 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Azonban az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében a jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási programja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 10,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 3,8 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 8,4 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 21,9 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Észtország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,3 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott sürgősségi segély, az ideiglenes bértámogatás és az állami beruházások növelése. Emellett Észtország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az intézkedések közé tartoznak a GDP 8,7 %-át kitevő hitelgaranciák és vállalkozásoknak nyújtott hitelek. Összességében az Észtország által hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Észtország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –8,3 %-át, 2021-ben pedig a GDP –3,4 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad, 2021-ben elérve a GDP 22,6 %-át. A Bizottság a 2020. tavaszi előrejelzésében 2020-ra a 2020. évi stabilitási programnál alacsonyabb államháztartási hiányt prognosztizál, ami tükrözi a makrogazdasági előrejelzések közötti eltéréseket.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Észtország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  2020. március 12. és 2020. május 17. között az észt kormány a Covid19-világjárvány miatt szükséghelyzetet hirdetett ki. Azonnali válaszlépésével a kormány célja az volt, hogy megakadályozza a vírus továbbterjedését, és hogy biztosítsa az észt gazdaság lehető legzökkenőmentesebb működését. A világjárvány terjedésének megfékezését célzó korlátozások súlyos hatást gyakoroltak a gazdaságra. A szükséghelyzet kihirdetése óta a regisztrált munkanélküliek száma 35 %-kal nőtt. A legtöbb új munkanélkülit a kiskereskedelemben, az ügyfélszolgálatban, az építőiparban, a vendéglátásban, a szálláshely-szolgáltatásban és a rendezvényszervezésben regisztrálták. A munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 9,2 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 6,5 %-ra javul. Az észt parlament 2020. április 15-én jóváhagyta a 2020. évi pótköltségvetést. Új intézkedéseket vezettek be a munkahelyek megőrzése, a tömeges elbocsátások elkerülése és a vállalkozások likviditásának biztosítása érdekében. A költségvetés számos intézkedést tartalmaz, többek között az egészségügyi ágazat, az önkormányzatok és egyes beruházási programok támogatását, valamint a vállalkozásoknak nyújtott nem célzott likviditási támogatást (például garanciaprogramok és adófizetési halasztás formájában). Néhány konkrét intézkedést a mikrovállalkozások és a turisztikai ágazat számára alakítottak ki, beleértve a járvány által leginkább sújtott régiókra irányuló célzott intézkedéseket is. További adóintézkedéseket vezettek be, így például ideiglenesen csökkentették a dízelüzemanyagra, a földgázra és a villamos energiára kivetett jövedéki adót. Az intézkedéscsomag a második pillérhez tartozó nyugdíjrendszerhez való állami hozzájárulások ideiglenes felfüggesztését irányozza elő.

                  (17)

                  Észtország figyelemreméltó intézkedéseket tett a Covid19-világjárvány terjedésének és egészségügyi hatásának megfékezésére. Mindazonáltal a Covid19-világjárvány rámutatott az egészségügyi rendszer bizonyos strukturális gyengeségeire, amelyek a rendelkezésre álló korlátozott pénzügyi és emberi erőforrásokra vezethetők vissza. A rendszer rezilienciáját aláásta az egészségügyi dolgozók hiánya, az alapellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés és a kulcsfontosságú egészségügyi termékek elérhetőségének hiánya. Észtország ráadásul azzal a kihívással is szembesül, hogy meg kell birkóznia a szükséghelyzet miatt elhalasztott és elérhetetlen kezelések terén keletkezett lemaradással. Ezenkívül Észtországban az egészségügyi ellátás iránti, saját bevalláson alapuló kielégítetlen igények már a Covid19-világjárvány előtt is a legmagasabbak közé tartoztak az Unióban, mind az alapellátásban, mind pedig a szakellátásban jelentkező hosszú várakozási idő miatt. Ezek a tényezők és az életmóddal kapcsolatos kockázatok magyarázatot adnak a lakosság rossz egészségi állapotára. Az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének és rezilienciájának javítása előfeltétele annak, hogy hatékonyan lehessen reagálni a világjárványok terjedésére, és kezelni lehessen a lakosság egészségi állapotával kapcsolatos kihívásokat.

                  (18)

                  Észtországban régóta problémát jelent a szociális védőháló megfelelőségének javítása. Észtországban a szociális ellátásokat már a legutóbbi válság előtt is az uniós átlagnál kevésbé hatékonynak értékelték a szegénység előfordulásának csökkentése terén. Emellett hiányosságok tapasztalhatók a munkanélküli ellátási rendszer igénybevételére jogosultak köre tekintetében az atipikus foglalkoztatási formákban, valamint a csökkentett munkaidőben dolgozók esetében. A Covid19-világjárványnak a foglalkoztatásra és a jövedelmekre gyakorolt negatív hatása a megfelelő jogosulti kör hiányával együtt növelheti a szegénységet, különösen az aktív kereső nélküli háztartások esetében. Különleges támogatásként Észtország az érintett vállalatok számára a foglalkoztatás fenntartása érdekében ideiglenes csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezetett be. Ez az intézkedés két hónapos időszakra korlátozódik, ami nem feltétlenül elegendő a válság hatásainak enyhítéséhez, mivel a nehézségek elhúzódhatnak, és egyes gazdasági ágazatokban csak később jelentkezhetnek. A Covid19-világjárvány megnehezítette a megfizethető és elérhető szociális szolgáltatások – többek között a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások – biztosítását, különösen az idősek, a fogyatékossággal élők és az alacsony jövedelműek esetében. A szociális és egészségügyi szolgáltatások integrált biztosításának kialakítására irányuló terv fenntartása segítene e problémák kezelésében. Fontos biztosítani a szociális partnerek érdemi és kellő időben történő bevonását az exit- és a helyreállítási folyamat megtervezésébe, megerősítve egyúttal az ehhez szükséges kapacitásaikat.

                  (19)

                  A Covid19-válság számos ágazatban érintette az észt vállalatokat, de leginkább a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat). A gazdasági tevékenységekre gyakorolt negatív hatást nemcsak a korlátozások váltották ki, hanem az exportpiacokon tapasztalható csökkenő kereslet és a globális értékláncok zavarai is. A kormány által hozott likviditástámogatási intézkedések a hatás enyhítésének elősegítését célozzák, de gyors és hatékony végrehajtásuk valamennyi érintett ágazatban kulcsfontosságú lesz az életképes vállalkozások támogatásához, a bankszektor rezilienciájának fenntartásával egy időben. Az adófizetési halasztás és a hiteltörlesztési moratórium szintén elősegítheti a kkv-k pénzforgalmának javítását. Emellett a helyreállítási folyamat attól is függ majd, hogy mennyire megfelelően lesznek célzottak a beruházások. A jelenlegi válság rávilágított arra, hogy a gazdaság működésének fenntartása szempontjából mennyire fontosak a digitális és innovatív megoldások. Bár az e-kormányzat jól működött, a kkv-k további digitalizációja növelné rezilienciájukat, és hozzájárulna a helyreállítás felgyorsításához, középtávon pedig növelné a termelékenységet. Az elmúlt években a gazdaság egésze egyre nagyobb mértékben digitalizálódott. Azonban az információs és kommunikációs technológiáknak a gyártásban való elterjedése eddig lassan haladt. Bár 2019-ben javult Észtország általános innovációs teljesítménye, az üzleti szektorban a kutatásalapú innovációs kapacitás és tevékenység szintje továbbra is alacsony. A kutatásalapú innováció és az innovatív megoldások vállalatoknál történő bevezetése javíthatja az ország versenyhelyzetét és fellendítheti a gazdasági növekedést. Annak elősegítéséhez, hogy a vállalkozások újra talpra állhassanak a Covid19-válságot követően, fontos lesz a finanszírozási eszközökhöz való megfelelő hozzáférés biztosítása, beleértve az induló innovatív vállalkozásoknak nyújtott tőkefinanszírozást is.

                  (20)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Amint azt különösen a nemzeti energia- és klímaterv tükrözi, Észtország fenntartható növekedése az energetikai, a közlekedési és az építőipari ágazat karbonintenzitásának csökkentése, az olajpalaipar szerkezetátalakítása és az erőforrás-termelékenység javítása, többek között a körforgásos gazdaság üzleti modelljeinek alkalmazása révén megvalósuló dekarbonizáció irányába tett előrelépésen alapul. Észtország erőforrás-termelékenysége az egyik legalacsonyabb az Unióban, míg az energiafogyasztás szintje meghaladja az uniós átlagot. A nemzeti energia- és klímatervet kiegészítő, a körforgásos gazdaságra vonatkozó átfogó stratégia segítheti a dekarbonizációra való átállást, csökkentheti az olajpalaipar kedvezőtlen környezeti hatásait és fellendítheti a gazdaságot. Mivel Észtország alacsony népsűrűségű, peremterületen lévő ország, a jól működő és összekapcsolt közlekedési rendszer kulcsfontosságú a gazdasági tevékenységek és az export szempontjából. Észtország közlekedési infrastruktúrája esetében bizonyos hiányosságok tapasztalhatók a konnektivitás és a fenntarthatóság tekintetében. A vasút és az intermodális szállítás továbbra sem elég fejlett. Az elmúlt években nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a közlekedésben a megújuló energia pedig továbbra sem éri el a nemzeti célértékeket. A Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Észtország fő beruházási prioritásai közé tartoznak, és céljuk az ország biztonságának és egységes piaci integrációjának javítása. A környezeti és éghajlati szempontokat figyelembe vevő beruházási projektek előmozdítása kulcsfontosságú a fenntartható gazdasági helyreállítás és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése szempontjából. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Észtországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területen. Így Észtország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (21)

                  Az észt bankszektor összességében stabil, de a pénzmosás kockázata továbbra is fennáll. Bár intézkedések meghozatalára került sor a kockázati kitettségnek a külföldi betétek csökkentése révén történő korlátozása érdekében, a nemzeti kockázatértékelés nem terjed ki olyan egyéb termékekre – így például a külföldi ügyfeleknek nyújtott letétkezelési szolgáltatásokra –, amelyek kockázatot jelenthetnek. A nemzeti kockázatértékelés aktualizálásával az ország biztosítaná a kockázatok megfelelő azonosítását, és lehetővé tenné a szükséges enyhítő intézkedések végrehajtását. Bár felügyeleti intézkedések meghozatalára került sor a szabályoknak meg nem felelő bankokkal és pénzforgalmi intézményekkel szemben, van még mit javítani a felügyelet és az érvényesítés hatékonyságán. Nevezetesen még nem került sor a megelőzési keret és az elkobzás megerősítését, valamint a közigazgatási szankciók szigorítását célzó jogalkotási aktusok elfogadására. Lassan haladnak a pénzmosási ügyekkel kapcsolatos nyomozások. Az észt pénzügyi felügyeleti hatóság kapacitását még nem erősítették meg kellőképpen, és a felügyelet kockázatalapú megközelítését még nem valósították meg teljes mértékben, különösen tematikus helyszíni vizsgálatok esetén. A pénzügyi információs egység és a bűnüldöző szervek közötti információcsere nem kellően proaktív.

                  (22)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (23)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Észtország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (24)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Mivel Észtország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (25)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Észtország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Észtországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Észtország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (26)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (9) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Észtország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségét és rezilienciáját, többek között az egészségügyi dolgozók hiányának kezelése, az alapellátás megerősítése és a kulcsfontosságú egészségügyi termékekkel való ellátás biztosítása révén.

                  2.

                  Erősítse meg a szociális védőháló megfelelőségét, többek között a munkanélküli ellátásra jogosultak körének kiszélesítésével.

                  3.

                  Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a vállalatok digitalizációját, a kutatást és az innovációt, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, az erőforrás-hatékonyságot, valamint a fenntartható közlekedést, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához. Támogassa a kis- és középvállalkozások innovációs kapacitását, és biztosítsa a megfelelő forráshoz jutást.

                  4.

                  Fokozza a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszere hatékony felügyeletének és érvényesítésének biztosítására irányuló erőfeszítéseket.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 30. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  HL C 320., 2018.9.10., 24. o.

         (8)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (9)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Írország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2020. évi stabilitási programját 2020/C 282/07

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/39

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Írország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2020. évi stabilitási programját
      (2020/C 282/07)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Írországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanekkor az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadta.

                  (2)

                  Az Írországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Írország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Írországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Az egyensúlyhiány elsősorban az állami és a magánszektor nagy adósságállományához és a nettó külső kötelezettségállományhoz kapcsolódik.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Írországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ez annak jelentős kockázatával jár, hogy elmélyülnek az Írországon belüli regionális különbségek. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Írország 2020. április 21-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Írország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,4 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 7,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. Az előrejelzések szerint a költségvetési hiány 2021-ben 4,1 %-ra csökken. Miután 2019-ben a GDP 58,8 %-ra csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 69,1 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Írország időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,0 %-át tették ki. Az intézkedések között szerepel egy tizenkét hetes időszakra szóló foglalkoztatási és munkanélküliségi támogatás (a GDP kb. 1,4 %-a), valamint az egészségügyi rendszer kapacitásának és hozzáférhetőségének növelését célzó további kiadások (a GDP kb. 0,6 %-a). Ezen túlmenően Írország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek – bár nem járnak közvetlen költségvetési hatással – hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához; ezeket az intézkedéseket a 2020. évi stabilitási program a GDP mintegy 0,3 %-ára becsüli. Az intézkedések magukban foglalnak hitelgaranciákat és különböző hitelkonstrukciókat, tartalmazzák egyes, a munkáltatók által késedelmesen teljesített befizetések utáni kamatok és büntetések felfüggesztését, az adósságbehajtás függesztését, valamint a vállalati hitelek három hónapig terjedő törlesztési moratóriumát. A kormány 2020. május 2-án új, a GDP mintegy 2 %-át kitevő adósság- és tőketámogatási intézkedéscsomagot jelentett be a vállalkozások számára, amely nem szerepelt sem a 2020. évi stabilitási programban, sem a Bizottság előrejelzésében. Összességében az Írország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Írország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –5,6 %-át, 2021-ben pedig a GDP –2,9 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 66,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 66,7 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Írország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében a Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesült.

                  (16)

                  A Covid19-világjárvány 2020 első felében súlyosan érintette Írországot, rendkívüli nyomás alá helyezve az egészségügyi rendszert. Írország a járvány terjedésének visszaszorítása érdekében sürgős intézkedéseket vezetett be az egészségügyi rendszer és a járvány megfékezésére irányuló intézkedések megerősítésére, ami egyes ágazatokban súlyosan korlátozta a gazdasági tevékenységet. Ezen túlmenően a kormány számos gazdasági intézkedést léptetett életbe a Covid19-válság következményeinek lehető legnagyobb mértékű enyhítése érdekében. Ezek közé tartoznak a munkahelyek védelmét szolgáló bértámogatási programok, a jóléti kifizetések, a bérletidíj-emelések és a kilakoltatások ideiglenes tilalma, valamint a vállalkozásoknak nyújtott likviditási és hiteltámogatási intézkedések. Jóllehet ezen intézkedések célja a világjárvány okozta gazdasági sokk enyhítése, továbbra is magas a jelentős kibocsátási veszteség, a csőd és a fizetésképtelenség kockázata, valamint a munkanélküliség és a szegénység kockázatának kitett személyek számának növekedése.

                  (17)

                  A Covid19-járványt megelőzően a kórházak már közel teljes kapacitással dolgoztak, és az akut ellátáshoz szükséges ágyak kihasználtsági aránya az OECD-országokban a legmagasabbak között volt. Ez elsősorban annak tudható be, hogy az alapellátáshoz való hozzáférés nem egyetemes, és jelentős mértékű a kórházi ellátás igénybevétele. A munkaerő-felvétellel és -megtartással kapcsolatos kihívások egyes régiókban és kórházakban az ápolói személyzet hiányához vezettek. A tartós otthoni ápolási-gondozási szolgáltatásokat nem biztosították kellő mértékben, és erre vonatkozóan nincs érvényben olyan, jogosultságot megállapító jogszabály, amely az intézményi gondozás igénybevételét ösztönző politikákkal párosulna. A Covid19-válság példa nélküli nyomást gyakorolt az egészségügyi rendszerre. A kórházi kapacitás növelése és az átmeneti egyetemes egészségügyi szolgáltatások biztosítása érdekében kellő időben szükséghelyzeti intézkedéseket vezettek be. Középtávon azonban Írországnak továbbra is kezelnie kell egészségügyi rendszerének strukturálisan korlátozott hatékonyságát, rugalmasságát, rezilienciáját és hozzáférhetőségét. A nagyívű Sláintecare-reform arra irányul, hogy egyetemesen hozzáférhetővé és fenntarthatóvá tegye az egészségügyi rendszert. A reform végrehajtására vonatkozó tervek azonban javításra szorulnak, különös tekintettel azokra a mérföldkövekre, amelyek azt jelzik, hogy az egyetemes lefedettség eléréséig milyen fejlődési szakaszokat kell teljesíteni a végrehajtási időszakban az alapellátáshoz való hozzáférést illetően. Az egyértelmű mérföldkövek és határidők, valamint egy szilárd nyomonkövetési keret meghatározása hozzájárulhat ahhoz, hogy az egyetemes lefedettség időben bevezetésre kerüljön. A tartós ápolás-gondozással kapcsolatos reformok végrehajtása – beleértve a közösségen belüli új munkamódszereket az otthoni gondozás támogatása és az ápolási erőforrások átszervezése révén – szükségessé teheti a meglévő létesítmények számbavételét, a kereslet jövőbeli növekedésére vonatkozó előrejelzéseket, valamint egy ennek megfelelő olyan hiányelemzést, amelyet egy teljesítési terv követ.

                  (18)

                  A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 7,4 %-ra emelkedik, majd 2021-ben kismértékben, 7 %-ra csökken. A kormány a világjárványra adott válaszintézkedésként jelentős mértékben alkalmazta a jövedelem- és foglalkoztatástámogatási intézkedéseket, különösen a csökkentett munkaidős foglalkoztatási programokat, amelyek gyors végrehajtását folytatni kell. E programokat felül kell vizsgálni, és szükség esetén ki kell terjeszteni, hogy elősegítsék az emberek foglalkoztatásának fenntartását, illetve jövedelmük megőrzését. Az alacsony munkaintenzitású háztartásban élők viszonylag magas száma további erőfeszítéseket tesz szükségessé az egyénre szabott aktivizálási stratégiák előmozdítása érdekében. Továbbra is fennállnak a szegénységgel, a foglalkoztatás minőségével és támogatásával, így többek között a fogyatékossággal élő személyeknek nyújtott támogatással kapcsolatos kihívások, és azokat valószínűleg súlyosbítja a világjárvány. A jelenlegi helyzetben a szociális partnerekkel együttműködésben folytatni kell a továbbképzési és átképzési erőfeszítéseket, hogy ki lehessen elégíteni a munkaerőpiac változó igényeit, valamint fel lehessen készíteni a munkaerőt az éghajlatvédelmi és az energetikai átállásra, valamint a körforgásos gazdaságra való áttérésre. Az építőiparban szakemberhiány van, de az átmenet előrehaladtával várhatóan más ágazatokban is hiányjelenségek merülnek majd fel. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az oktatás és a munka digitalizálása ne növelje az oktatási és társadalmi egyenlőtlenségeket.

                  (19)

                  A kormány különböző intézkedéseket hajtott végre a lakáskínálat növelése érdekében, amelyek hozzájárultak ahhoz, hogy a 2019 szeptemberéig tartó két évben csaknem 57 %-kal nőtt az évente megépített lakások száma. Mindez – hatékony makroprudenciális eszközökkel kombinálva – a jelek szerint hozzájárult a lakóingatlanárak inflációjának megfékezéséhez. A lakásépítések azonban még mindig elmaradnak a kereslettől. A lakások megfizethetősége számos háztartás számára problémát jelent, és az infláció a bérleti ágazatban tartósan magas. A jobb infrastruktúra – a területrendezéssel együtt – döntő szerepet játszhat a lakáskínálat javításában. Emellett az üresen álló, beépíthető területek után fizetendő illetékkel kapcsolatos adminisztratív hiányosságok megoldása végső soron középtávon hozzájárulhat a lakások megfizethetőségének javításához. A szociális lakások kínálatának elégtelen volta továbbra is jelentős kihívást jelent az integrációnak, így többek között a legkiszolgáltatottabbak integrációjának az előmozdítása szempontjából. A közelmúlt szakpolitikai intézkedései felgyorsították a szociális lakások biztosítását, de 2019 júniusában Írországban még mindig körülbelül 68 700 háztartás szerepelt a szociális lakások várólistáján. További erőfeszítésekre van szükség a jelenleg is várólistán lévő háztartások és a potenciális új kérelmezők igényeinek kielégítéséhez. Az Írországban regisztrált mintegy 10 000 hajléktalanból 3 500 gyermek. Ez problémákat vet fel az egyenlőtlenségek elmélyülésének, a tartós szegénységnek és a társadalmi kirekesztődésnek a potenciális kockázatát illetően. A hajléktalanság által leginkább érintett csoportok közé tartoznak a gyermeket egyedül nevelő szülők. Továbbra is jelentősek a regionális és városi különbségek: a hajléktalan felnőttek 69 %-a Dublin térségében koncentrálódik.

                  (20)

                  A belföldi bankrendszer fontos likviditási forrás az ír cégek számára. A hitelekhez való, kellő időben történő hozzáférés kihívást jelenthet a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint azon igénylők számára, akik/amelyek nem rendelkeznek fedezettel vagy már meglévő hitelezői kapcsolattal. Az ír hatóságok és bankok számos intézkedést bevezettek a vállalkozások és a háztartások pénzügyi nehézségeinek enyhítésére. Fontos, hogy ezek az intézkedések biztosítsák a szükséges likviditást, és elősegítsék a fenntartható adósságátalakítási megoldásokat azon hitelfelvevők számára, akiknek a pénzügyi nehézségei szorosan kapcsolódnak a járvány kitöréséhez, és akik ezért egy átmeneti időszakot követően várhatóan újra életképessé válnak majd. Csak egy ilyen kiegyensúlyozott megközelítés segítheti a vállalkozásokat és a háztartásokat az átmeneti kihívások leküzdésében anélkül, hogy aláásná a (már most is gyenge) jövedelmezőséget és az Írország által az elmúlt években a bankszektor pénzügyi stabilitásának javítása terén tett előrelépést. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját.

                  (21)

                  A gazdaság helyreállásának elősegítése szempontjából fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A gazdaság újraindításához az szükséges, hogy Írország előrelépést tegyen ambiciózus környezetvédelmi, éghajlat-politikai, energetikai és infrastrukturális beruházásai terén. Írország eddig lemaradt a dekarbonizáció terén. Az üvegházhatást okozó gázoknak a közlekedésből, illetve az épületekből eredő kibocsátása magas, és továbbra is növekvő tendenciát mutat. Írország nem fogja teljesíteni a 2020-ra kitűzött energiahatékonysági és megújulóenergia-célokat. Írország függ az energiaimporttól, és azon tagállamok közé tartozik, ahol a legmagasabbak a villamosenergia-árak, ami negatív hatást gyakorolhat mind a környezetre, mind pedig a vállalkozások versenyképességére. Írország klímasemleges gazdaságra való átállásához hosszú időn keresztül jelentős magán- és állami beruházásokra lesz szükség többek között a megújuló energia, a villamosenergia-infrastruktúra, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés területén. Az éghajlat-politikai cselekvési terv hiteles kezdeményezés a kibocsátási pálya megfordítása szempontjából. Az e terv által előirányzott politikáknak és intézkedéseknek a hatékony és tartós végrehajtására lesz szükség ahhoz, hogy az ambíciók konkrét eredményekké váljanak. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Írországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Írország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (22)

                  Írországnak a külföldi és hazai ágazatok közötti termelékenységi szakadék csökkentésére irányuló erőfeszítései továbbra is lassúak. Üdvözlendő a vállalkozások és az állami kutatóközpontok közötti együttműködés közvetlen támogatása, amely a forradalmi technológiákkal kapcsolatos innovációs alapon, például az ipar – köztük a kkv-k – és a kutatási szervezetek közötti együttműködési projekteken keresztül valósul meg. Bár Írország viszonylag nagy összegű állami támogatást nyújt a vállalatoknak, ezt a támogatást elsősorban egy kutatás-fejlesztési adójóváírási programon keresztül nyújtják. Noha a 2020-as költségvetésben a közelmúltban végrehajtott változtatásoknak köszönhetően az adójóváírás vonzóbbá vált a kkv-k számára, az elsősorban a nagyobb multinacionális vállalatoknak kedvez. A „Future Jobs Ireland” című foglalkoztatáspolitikai program meghatározza azokat a kulcsfontosságú intézkedéseket, amelyek segíthetnek a hazai gazdaság gyengeségeinek kezelésében, elsősorban a hazai vállalkozások, mindenekelőtt a kkv-k termelékenységének fokozására irányuló kezdeményezések révén. Fontos, hogy ezeket az intézkedéseket hatékonyan végrehajtsák. A válság rávilágított a kkv-k digitalizációs szükségleteire is, különösen a távoli munkavégzési megoldásokkal, a munkavállalók képzésével és a kiberbiztonsággal kapcsolatban. A digitális infrastruktúra elengedhetetlen a kkv-k termelékenységének növeléséhez és a vállalkozói szellem előmozdításához. A szupergyors széles sávú hálózat a vidéki létesítmények csupán 5 %-a számára elérhető, ami jóval elmarad a 29 %-os uniós átlagtól, és Írország az egyik olyan uniós tagállam, ahol a vezetékes széles sávú internet a legdrágább. Mivel az infrastrukturális hiányosságok kezelése érdekében a széles sávú hálózatokra vonatkozó nemzeti terv keretében jelentős állami beruházásra vonatkozó szerződéskötésre került sor, fontos szorosan nyomon követni és biztosítani az államilag támogatott ultragyors széles sávú hálózat kiépítésének időben történő megvalósítását, különösen a vidéki területeken.

                  (23)

                  Ahogyan azt az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2020. évi tanácsi ajánlás is elismeri, az agresszív adótervezés elleni küzdelem elengedhetetlen az adórendszerek hatékonyságának és méltányosságának javítása szempontjából. Az adófizetők agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről, kiegészítve ezáltal az uniós jogszabályokat. Írország lépéseket tett az agresszív adótervezési gyakorlatok kezelése érdekében azáltal, hogy végrehajtotta az elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezéseket, és nemzeti szinten további intézkedéseket hozott. Az osztalék-, kamat- és jogdíjfizetések magas GDP-arányos szintje azonban azt sugallja, hogy az ország adózási szabályait kihasználják az agresszív adótervezést folytató vállalkozások, ezért elemezni kell a nemzeti intézkedések hatékonyságát. Az adóalap kiszélesítése ellenállóbbá tenné a bevételeket a gazdasági ingadozásokkal és az egyedi megrázkódtatásokkal szemben, és megerősítené az automatikus stabilizátorok működését. A társasági adók magas koncentrációja – a tíz legnagyobb cégtől származik a társasági adók 45 %-a –, azok volatilitása és esetlegesen átmeneti jellege, valamint a teljes adóbevételből való növekvő részesedésük (2018-ban rekordszintű 18,7 %) rávilágítanak az azzal járó kockázatokra, hogy az állandó folyó kiadások finanszírozása során Írország túlzott mértékben támaszkodik ezekre a bevételekre.

                  (24)

                  A pénzmosás elleni keret megerősítésére irányuló erőfeszítések ellenére Írország továbbra is kockázatokkal szembesül gazdaságának nemzetközi irányultsága miatt, amely együtt jár a közvetlen külföldi befektetések jelentős beáramlásával és a külföldi befektetők által működtetett összetett jogi struktúrák jelenlétével. A nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálatra került annak érdekében, hogy az értékelés pontosabb képet adjon a vállalkozásoknak és vagyonkezelőknek nyújtott szolgáltatásokban részt vevő szakemberek tényleges kockázati kitettségéről. Amennyiben e szakemberek nem jól értelmezik a kockázati kitettséget, alacsony szintű lesz a gyanús ügyletek bejelentése. A felügyelet intenzitása nem elégséges e problémák orvoslásához, és nem kockázatalapú megközelítésen alapul, ami csorbítja a pénzmosás elleni keret hatékonyságát. A titoktartás korlátozása és a tényleges tulajdonosok azonosítása érdekében létrehozták a tényleges tulajdonosok nemzeti nyilvántartását a társaságok számára. A rendelkezésre bocsátott információk minőségét és a nyilvántartás hatékonyságát nyomon kell követni.

                  (25)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (26)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Írország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (27)

                  A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából való gyors kilábaláshoz. Mivel Írország pénzneme az euro, az eurocsoport politikai iránymutatását figyelembe véve biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euroövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlásokkal, és összhangban álljanak azon többi tagállam szakpolitikáival, amelyeknek pénzneme az euro.

                  (28)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Írország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Írországnak címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (29)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

                  (30)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A 2020. évi országspecifikus ajánlások figyelembe veszik a Covid19-világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló 2020. évi országspecifikus ajánlásokat az 1., 2. és 4. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Írország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségét, és erősítse meg annak rezilienciáját, többek között az egészségügyi dolgozók szükségleteinek kielégítése és az alapellátáshoz való általános hozzáférés biztosítása révén.

                  2.

                  Támogassa a foglalkoztatást a készségek fejlesztése révén. Kezelje a digitális szakadék kockázatát, többek között az oktatási ágazatban. Biztosítson több embernek szociális és megfizethető lakhatást.

                  3.

                  Továbbra is nyújtson támogatást a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak, elsősorban a likviditásukat biztosító intézkedések révén. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható tömegközlekedést, a vízellátást és -kezelést, a kutatást és az innovációt, valamint a digitális infrastruktúrát.

                  4.

                  Szélesítse ki az adóalapot. Fokozza a fellépést az adórendszer azon jellemzőivel szemben, amelyek elősegíthetik az agresszív adótervezést, többek között a külföldre irányuló kifizetések tekintetében. Biztosítsa a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletét és alkalmazását a bizalmi vagyonkezelési és vállalati szolgáltatásokat nyújtó szakemberek tekintetében.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 35. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.