               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 605 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Csehország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2022. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2022) 605 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Csehország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2022. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Csehországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
                  3
                van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést. Az Ukrajnából menekülők fogadásával és integrációjával összefüggő szükségletek sürgős kezelése érdekében rendkívüli támogatás áll Csehország rendelkezésére az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés keretében, valamint a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében nyújtott kiegészítő előfinanszírozás révén.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. június 1-jén Csehország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. szeptember 8-án elfogadta Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  10
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Csehország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Csehország 2022. április 28-án benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. május 11-én pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Csehország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről összeállított féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Csehországra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  11
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Csehország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Csehország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Csehország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Csehország költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Csehországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Csehország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Csehország költségvetési hiánya a 2020. évi 5,8 %-ról 2021-ben 5,9 %-ra nőtt. Csehország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 3,1 %-ról 2021-ben 2,3 %-ra csökkentek. A Csehország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020–2021-es időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések, amelyek főként a személyi jövedelemadó a GDP mintegy 1,9 %-ának megfelelő hatású csökkentéséből álltak, nem voltak ideiglenesek, és azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 41,9 %-ának felelt meg.

               (14)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022 tekintetében óvatos, 2023 tekintetében pedig kedvező. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 1,2 %-kal, 2023-ban pedig 3,6 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re magasabb, 1,9 %-os, 2023-ra pedig alacsonyabb, 2,7 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a magánfogyasztást érintő eltérő várakozások miatt, amelyek a megtakarítások felhasználására és a bérek indexálására vonatkozó különböző feltételezésekből erednek. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 4,5 %-ára, 2023-ban pedig 3,2 %-ára csökken. A csökkenés főként a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés visszavonását és a magas nominális GDP-növekedést tükrözi. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 42,7 %-ra, majd 2023-ban 43,4 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 4,3 %-ának, 2023-ra pedig 3,9 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez 2022-re vonatkozóan összhangban van, 2023-ra vonatkozóan pedig meghaladja a 2022. évi konvergenciaprogramban előre jelzett hiányt, főként a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében szereplő valamivel kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyv, valamint az infláció mértékére és annak az államháztartási kiadásokra gyakorolt hatására vonatkozó eltérő feltételezések miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 42,8 %-kal, 2023-ban pedig 44,0 %-kal.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,0 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Csehország potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,3 %-ról 2022-ben a GDP 0,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek
                  12
               . Ezek az intézkedések elsősorban az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az említett intézkedések közül néhány – nevezetesen a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át, 2023-ban pedig a GDP 0,6 %-át fogják kitenni
                  13
               .

               (16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta
                  14
               , hogy Csehország 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Csehország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Csehország 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-ben nagyjából semleges, a GDP +0,1 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető, míg a Tanács támogató költségvetési irányvonalat javasolt
                  15
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Csehország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva GDP-arányosan 1,0 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,6 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  16
               . Csehország így nem tervezi fenntartani a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 0,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,03 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,4 %-a).

               (18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 0,1 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  17
               . Csehország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz viszonyítva GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  18
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-es növekedése az előrejelzések szerint 0,4 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,1 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,2 %-a).

               (19)A 2022. évi konvergenciaprogram a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2023-ban a GDP 3,2 %-ára, 2024-ben 2,9 %-ára, 2025-ben pedig 2,7 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2024-ben a GDP 3 %-a alá csökken. Ezek az előrejelzések azt feltételezik, hogy a közkiadások növekedése – beleértve a munkavállalói jövedelmet, a folyó termelőfelhasználást és a természetbeni szociális transzfereket – nem fogja meghaladni a sem a bevételek, sem a nominális GDP növekedését. A tervek szerint a GDP százalékában kifejezett közberuházások is csökkenni fognak a 2023-as csúcsot követően. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan emelkedni fog: 2024-ben 44,4 %-ra, majd 2025-ben 45,4 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

               (20)Csehország közép- és hosszú távon költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül. Ez a kedvezőtlen kiinduló egyenlegnek és a népesség elöregedése okozta költségeknek az eredménye. A kiinduló egyenleget negatívan befolyásolják az elmúlt két évben végrehajtott állandó adócsökkentések (ezek közül a legnagyobb a személyijövedelemadó-alap csökkentéséből ered). Ezeket nem ellensúlyozták megfelelő kiadáscsökkentések, és így a strukturális hiány növekedéséhez vezettek. Az elöregedés költségei közép- és hosszú távon további nyomást jelentenek. Az időskori függőségi ráta várható megkétszereződése (a Bizottság által az idősödésről kiadott 2021. évi jelentés szerint) és a nyugdíjkorhatár maximalizálása nyomán a nyugdíjkiadások 2030 és 2050 között a GDP 8,8 %-áról 11,4 %-ára növekedhetnek. Emellett az előrejelzések szerint az egészségügyi ellátásra és a tartós ápolás-gondozásra fordított állami kiadások 2070-re GDP-arányosan 0,9 százalékponttal, illetve 1,7 százalékponttal emelkednek a népesség elöregedése miatt. Bár a tartós ápolás-gondozási rendszer irányításának és finanszírozásának széttagoltságával már foglalkozik a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, az elöregedéssel kapcsolatos kihívások további kezelése elengedhetetlen lesz az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának helyreállításához. A szakpolitikai lehetőségek közé tartozik a nyugdíjkorhatár emelése a várható élettartam növekedésével összhangban, a nyugdíjindexálási ráták kiigazítása a nyugdíjrendszer költségvetési fenntarthatósága érdekében, a 60 év felettiek aktivitási rátájának növelése vagy a munkaerő-kínálat megerősítésére irányuló egyéb intézkedések elfogadása.

               (21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Csehországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Az energiaügyet illetően Csehország azt tervezi, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt felhasználva kiterjeszti a megújuló energiaforrások, különösen a napenergia használatát, javítja a lakó- és középületek energiahatékonyságát, valamint támogatja a széntüzelésű háztartási kazánok lecserélését. A fenntartható közlekedést a vasúti infrastruktúrába és a tiszta városi közlekedésbe való beruházás, valamint az alacsony kibocsátású járművek használatának ösztönzése segíti elő. A K+F területén tett ajánlásokat a köz- és magánszféra közötti együttműködés előmozdítására irányuló beruházások, az innovációs kerettámogatás és az innovatív vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi/nem pénzügyi támogatások révén kezelik. Az üzleti környezet javítását számos e-kormányzati intézkedés, a korrupcióellenes reform és az építési engedélyek kiadására vonatkozó eljárás átfogó reformja szolgálja, jelenleg ugyanis ezek a beruházási tevékenység jelentős akadályait képezik Csehországban. A munkaerőpiaci ajánlások kezelését célzó kulcsfontosságú intézkedések közé tartoznak a munkaerő zöld és digitális átállásra való felkészítését célzó továbbképzési és átképzési programok, valamint – a dolgozó vagy állást kereső nők számának növelése érdekében – a bölcsődei férőhelyek számának növelése. Ami az oktatást illeti, a terv célja a tanulók és a tanárok digitális jártasságának növelése, az iskolák digitális eszközökkel való felszerelése, valamint inkluzív oktatás biztosítása a hátrányos helyzetű iskoláknak nyújtott támogatás és a mentorálás révén. Az egészségügyi ajánlások teljesítésére a rákmegelőzés és a rehabilitációs ellátás fokozása, az integrált ellátási gyakorlatok előmozdítását célzó e-egészségügyi portál kialakítása, valamint az egészségügyi oktatás támogatása révén kerül sor. További kiegészítő intézkedések irányulnak még a tartós ápolás-gondozás fejlesztésére.

               (22)Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Csehország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 42 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 22 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Csehországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (23)Csehország 2021. december 16-án nyújtotta be a partnerségi megállapodást, amelyet hét, 2021 decemberében és 2022 januárjában benyújtott program követett
                  19
               . Az igazságos átmenet programját 2022. március 16-án nyújtották be. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Csehországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és szociális kihívásokon felül Csehország számos további kihívással szembesül a lakhatás terén. A lakhatás megfizethetősége tekintetében Csehország az elmúlt öt évben a leggyengébbek között teljesített az EU-ban. Emellett a szűkös szociálislakás-állomány nem képes kielégíteni az összes alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott háztartás által támasztott keresletet (2019-ben a teljes lakásállomány 0,4 %-át tette ki, szemben a 7–8 %-os uniós átlaggal), és a meglévő lakhatási támogatásokat nem használják ki kellő mértékben. Az elmúlt években a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás új szociális lakásokra irányuló beruházásokat támogatott, és az új programozási időszak továbbra is elő fogja mozdítani a társadalmi befogadást, többek között a szociális lakhatás révén. Csehország nem rendelkezik a szociális lakhatásra vonatkozó jogszabályokkal és átfogó kerettel. Ez akadályozza a széttagolt lakhatási politikák összehangolását, valamint a felelősségi körök meghatározását a nemzeti és regionális szervek között. A világjárvány és az Ukrajnából menekülők beáramlása tovább súlyosbította ezeket a már meglévő kihívásokat.

               (25)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (26)Csehország zöld energiára való átállásának mértéke és üteme nem kielégítő. A fosszilis tüzelőanyagoktól, többek között a földgáztól való függőség csökkentése érdekében alapvető fontosságú a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítása, különös tekintettel a nap- és a szélenergiára, valamint a hőszivattyúkra. Egyszerűsíteni és gyorsítani lehet az új létesítményekre vonatkozó engedélyek kiadását, és a kapcsolódó szabályozási keret is javítható. Csehország energiaintenzitása az uniós átlag kétszerese, ami azt jelenti, hogy az épületkorszerűsítési program megerősítése révén az energiamegtakarítás előreütemezése is előnyös lenne. A fűtési ágazat és az ipar dekabornizációjára irányuló beruházások felgyorsítása ugyancsak kulcsfontosságú tényező. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújulóenergia-felhasználás és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Csehország megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (27)A 2020. évi adatok szerint az összes importált földgáz Oroszországból származik (szemben a 44 %-os uniós átlaggal), és az Oroszországtól való függőség a nyersolaj és a szén esetében (49 % a 26 %-kal, illetve 70 % az 54 %-kal szemben) szintén jelentősen meghaladja az uniós átlagot
                  20
               . Az energiaszerkezetben a földgáz és a kőolaj aránya alacsonyabb az uniós átlagnál (17,7 % a 24,4 %-kal, illetve 20,9 % a 32,7 %-kal szemben), míg a szén aránya magasabb (29,6 % a 10,8 %-kal szemben). Az atomenergia 18,2 %-os súlyt képvisel az energiamixben, szemben az uniós 13,1 %-kal, a megújuló energiaforrások és a bioüzemanyagok pedig 13,4 %-ot. 2030-ra Csehország 22 %-ra kívánja növelni a megújuló energiaforrások részarányát energiaszerkezetében, és bár a helyreállítási és rezilienciaépítési terv legalább 270 MW energia létrehozására képes fotovoltaikus létesítmények építését célzó beruházást irányoz elő, ez a teljes telepített megújulóenergia-kapacitásnak csak töredékét teszi ki. Csehországnak fel kell gyorsítania a megújuló energia elterjesztését, különösen a szabályozási és engedélyezési keretek javítása révén. Ezt a célt szolgálnák az egyablakos ügyintézés keretében a megújuló energiaforrásokra vonatkozó egyszerűsített engedélyezési eljárások, az építési engedélyek, illetve a megújulóenergia-termelő létesítmények tulajdonosainak mint vállalkozóknak a kötelező nyilvántartásba vétele alóli mentességek küszöbértékeinek megemelése, valamint a rendelkezésre álló hálózati kapacitáshoz való könnyebb hozzáférés biztosítása. A további támogató intézkedések közé tartozhatnak a következők: az energiára és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó jogszabályok, valamint a kapcsolódó támogatási rendszerek felülvizsgálata (pl. az energiaközösségek ösztönzése, a kisléptékű megújulóenergia-projekteknek nyújtott díjtámogatás; új létesítmények számára kiírt aukciók; ágazati célokat szolgáló új támogatási rendszerek; megújuló energiaforrások használata a fűtésben és hűtésben; a hőszivattyúk, a geotermikus energia, a megújuló hidrogén és a fenntartható biometán célzott támogatása). Csehországnak az energiatároló létesítményekbe történő beruházásokkal együtt ugyancsak előnyére válna a villamosenergia-hálózat digitalizálása és korszerűsítése annak érdekében, hogy nagyobb mennyiségű időszakos megújuló energiaforrást tudjon bekapcsolni a hálózatba. A meglévő összekapcsolt gázhálózat és a rendelkezésre álló tárolókapacitás kiaknázása elengedhetetlen az orosz földgázimporttól való elmozduláshoz. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk.

               (28)Bár a helyreállítási és rezilienciaépítési terv és a 2021–2027-es Kohéziós Alap programjai jelentős épületkorszerűsítési beruházásokat tartalmaznak, további erőfeszítésekre lesz szükség a csehországi épületek átlagosnál magasabb fajlagos hőfogyasztásának kezeléséhez. Lehetőség van az épületek energetikai korszerűsítési programjának felgyorsítására és elmélyítésére, az energiahatékonyság elsődlegessége elvének következetes alkalmazására, a fűtési célú megújuló forrásokba való beruházásra, az épületállomány fűtésének szén-dioxid-mentesítésére vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozására, a fenntartható energiával foglalkozó nemzeti szintű ügynökség létrehozására, valamint az iparban és a kisvállalkozásoknál végrehajtandó energiahatékonysági intézkedések aukciós támogatási rendszerének elfogadására. A szénalapú távfűtéshez kapcsolódó épületek és fűtési hálózatok a lehető leghamarabb a legszigorúbb energiahatékonysági normák szerint korszerűsítendők a szén költséghatékony kivezetésének biztosítása érdekében.

               (29)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Csehország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Csehország igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (30)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  21
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Csehország 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Hozzon intézkedéseket az államháztartás hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának biztosítására, beleértve a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát is.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. szeptember 8-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programok végrehajtásának megkezdése céljából gyorsan zárja le a programozási dokumentumokról a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat.

               3.Bővítse a szociális és megfizethető lakások kínálatát, többek között a szociális lakhatásra vonatkozó célzott jogszabályi keret elfogadásával és a különböző közigazgatási szervek közötti koordináció javításával.

               4.Csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függést, és diverzifikálja a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát. Gyorsítsa fel a megújuló energiaforrások bevezetését, egyszerűsítse az engedélyezési eljárásokat, és könnyítse meg a hálózati hozzáférést. Növelje a távfűtési rendszerek és az épületállomány energiahatékonyságát a mélyfelújítás és a megújuló források fűtési célra történő használatának ösztönzése révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról,
                     Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. szeptember 8.) Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 11047/21); ST 11047/21 ADD 1; ST 11047/21 COR 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 605.

                     (12)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (13)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Csehország 2021. évi konvergenciaprogramját (HL C 304., 2021.7.29., 10. o.).

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,3 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint semleges hatást gyakorolnak.

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (20)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj és a feketeszén teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Csehország esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket. Csehország az EU-n belüli kereskedelmen keresztül közvetetten függ az orosz importtól. Az EU-n belüli behozatal révén az orosz széntől való másodlagos függés figyelembevételével Csehország a becslések szerint 70 %-ban függ az orosz feketeszéntől.

                     (21)

                        A véleményt a Tanács az 1466/97/EK tanácsi rendelet. 9. cikkének (2) bekezdése alapján alkotta.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 607 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Dánia 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2022. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2022) 607 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Dánia 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Dánia 2022. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Dániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
                  3
                van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, az ukrajnai menekültek beáramlásában, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)Dánia 2021. április 30-án az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  10
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Dánia kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Dánia 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. május 12-én – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn túl – benyújtotta 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Dánia által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Dániára vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  11
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Dánia által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Dánia általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Dánia által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Dániát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Dánia – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Dánia államháztartási egyenlege a GDP 0,2 %-ának megfelelő 2020. évi hiányról 2021-ben 2,3 %-os többletre javult, amit a nem ismétlődő adóbevételek segítettek. Dánia költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,6 %-ról 2021-ben 4,0 %-ra növekedtek. A Dánia által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 36,7 %-ának felelt meg.

               (13)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében kedvező, 2023 tekintetében pedig realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,4 %-kal, 2023-ban pedig 1,9 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-ben 2,6 %-os, 2023-ban pedig 1,8 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a magánfogyasztás lassabb növekedéséből adódóan. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási többlet 2022-ben a GDP 0,6 %-ára, 2023-ban pedig 0,2 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági aktivitás lassulását és azt tükrözi, hogy egyes adóbevételek nem ismétlődnek. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 33,3 %-ra, majd 2023-ban 32,5 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 0,9 %-ának, és 2023-ra 0,6 %-ának megfelelő költségvetési többlettel számol. Ez összhangban van a 2022. évi konvergenciaprogram többlet-előrejelzésével. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése magasabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 34,9 %-kal, 2023-ban pedig 33,9 %-kal. A különbség a magasabb feltételezett SFA-tételeknek, különösen a szociális lakásokhoz nyújtott támogatásnak tudható be.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,9 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Dánia potenciális növekedését.

               (14)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,0 %-ról 2022-ben a GDP 0,0 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,0 %-át fogják kitenni.
                  12
                Ezek az intézkedések főként az alacsonyabb jövedelmű háztartásoknak nyújtott szociális transzferekből állnak. Ezeket az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban is a GDP 0,2 %-át teszik ki
                  13
               .

               (15)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Dánia
                  14
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Dánia – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Dánia 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –1,6 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető
                  15
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Dánia továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva változatlan marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,0 százalékpontnak megfelelő, tehát semleges hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra.
                  16
                Dánia tehát a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,6 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi következményeinek kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,1 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,2 %-a). Az egyéb megnövekedett kiadások közé tartozik különösen a védelmi és biztonságpolitikával kapcsolatos kormányzati fogyasztás, valamint a zöld átállás felgyorsítását és az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függés megszüntetését célzó többletkiadások.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +1,6 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  17
               . Dánia az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz képest GDP-arányosan 0,1 százalékponttal csökken, tükrözve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből 2021-ben és 2022-ben megvalósuló, előreütemezett pénzügyi támogatást. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-höz viszonyítva 0,4 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  18
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,4 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,1 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,1 %-a). Az egyéb tényezők közé tartozik az energiafogyasztással kapcsolatos kormányzati kiadások csökkenése.

               (18)A 2022. évi konvergenciaprogram azzal számol, hogy a költségvetési többlet 2024-ben várhatóan fokozatosan a GDP 0,6 %-án stabilizálódik, majd 2025-re a GDP 0,4 %-ára csökken. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2024-ben várhatóan 34,0 %-ra, majd 2025-ben 33,9 %-ra nő. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

               (19)Dániában jelenleg maximalizálják a rendszeres ingatlanadókat, így azok nem emelkednek a piaci árakkal. Így nem tudnak hozzájárulni a lakásár-ciklusok csillapításához, és hátrányos elosztási hatással járnak. A Parlament 2017-ben már jóváhagyott egy új ingatlanadó-rendszert, ám azt még nem alkalmazzák. A lakásárak megugrása és a szociális lakásokra való hosszú várakozási idő miatt a főbb városi területekre a megfizethető lakások hiánya jellemző. Emellett Koppenhágában jelentősen nőtt a 4-et meghaladó adósság-jövedelem aránnyal és 60 %-ot meghaladó hitelfedezeti aránnyal rendelkező jelzáloghitelek aránya, ami az érintett hitelfelvevőket kiszolgáltatottá teszi a kamatlábak emelkedésével vagy a lakásárak bármely markáns csökkenésével szemben. A Dán Rendszerkockázati Tanács ajánlásokat adott ki az ilyen jelzáloghitelekkel kapcsolatos kockázatok csökkentésére, de az ajánlásokat nem hajtották végre.

               (20)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Dániának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv különösen a zöld és digitális átállást helyezi a beruházások középpontjába, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedést, valamint a kutatást és innovációt. A kutatást támogató intézkedések kiszélesíthetik az innovációs bázist, és több vállalatot vonhatnak be a kutatási és innovációs tevékenységekbe. Dánia egyes országspecifikus ajánlásokat a terv keretein kívül kezelt, így például a következőket: a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika összpontosítása az oktatásra, a készségekre, a kutatásra, az innovációra, valamint az egészségügyi ágazatban fennálló munkaerőhiány kezelésére és a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletének és végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedések. Az e területekkel kapcsolatos intézkedéseket nem foglalták bele a helyreállítási és rezilienciaépítési tervbe.

               (21)Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Dánia éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 59 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 25 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Dániát a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal tovább erősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása, az átfogó szakpolitikai menetrend iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében.

               (22)Dánia 2022. április 4-én benyújtotta a partnerségi megállapodást és 2022. április 11-én a kohéziós politika első programozási dokumentumát
                  19
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Dániának a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kohéziós politikai programjainak sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (23)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túlmenően Dánia számos további kihívással is szembesül a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentése, a körforgásos gazdaságnak a zöld átállás támogatása érdekében történő megerősítése, valamint a lakáspiac és az eladósodott háztartások rezilienciájának növelése terén.

               (24)Míg a dán helyreállítási és rezilienciaépítési terv a források 59 %-át zöld kezdeményezésekre különíti el, Dánia a körforgásos gazdaság egyes területein alulteljesít. A körforgásos anyagok felhasználási aránya Dániában jóval az uniós átlag alatt van. Az egy főre jutó települési hulladék mennyisége az uniós országok közül jelenleg Dániában a legmagasabb, 845 kg/fő/év. Míg Dánia éppen alig haladja meg az újrafeldolgozás céljából gyűjtött települési hulladék uniós átlagát (2020-ban 53,9 %, szemben a 47,8 %-os uniós átlaggal ), a települési hulladék 45,2 %-át égeti el, ami közel kétszerese az uniós átlagnak. Dániában a hulladék nagy részét energiatermelés céljából elégetik, így az erőforrás-hatékonyság javítására nincs lehetőség. Időben végre kell hajtani a hulladékgazdálkodásra és a körforgásos gazdaságra vonatkozó új stratégiát, valamint a hulladékra és a körforgásos gazdaságra vonatkozó kapcsolódó nemzeti programokat és terveket. A hulladékégetés csökkentéséből eredő energiatermelési veszteséget környezetbarátabb módszerekkel – többek között az energiahatékonyság javításával és az elektromos hőszivattyúk használatával – lehetne ellensúlyozni.

               (25)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (26)Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy 2030-ra az 1990-es szinthez képest 70 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, 2028-ig pedig fokozatosan kivezeti a szenet. Ezen ambiciózus célok elérése érdekében a dán nemzeti energia- és klímaterv a megújulóenergia-kapacitás további növelését és az energiahatékonyság javítását célzó jelentős beruházásokat irányoz elő. Az engedélyezési eljárások egyszerűsítésével és felgyorsításával elő lehetne mozdítani a megújuló energiaforrások és a megújuló hidrogén elterjedésének felgyorsítását. Míg Dánia elkötelezett a tengeri szélenergiából származó megújulóenergia-kapacitás növelése mellett, további beruházásokra van szükség az energiaátviteli hálózatokba annak biztosítása érdekében, hogy a megújuló energia növekvő részarányát hatékonyan lehessen felhasználni. A szomszédos országokkal való energia- és villamosenergia-összeköttetésbe – többek között a tengeri hibrid eszközökbe – történő beruházások jelentősen növelnék az energiaellátás biztonságát és a regionális különbségekhez való alkalmazkodóképességet, többek között az Ukrajna elleni orosz invázió összefüggésében is. Dánia teljes energiafüggősége az orosz fosszilis tüzelőanyagok importjától 21,1 % (az uniós átlag 24,4 %), a vonatkozó feltételezések alapján visszakövetett újrabehozatalokhoz kapcsolódó másodlagos függőségeket is figyelembe véve. 2020-ban Dánia teljes energiaszerkezetében az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagoktól való függés alacsonyabb volt az uniós átlagnál (12 %, szemben a 36,5 %-os uniós átlaggal). Míg a szén esetében ez az arány magasabb volt (97 % a 19,3 %-os uniós átlaghoz képest), Dánia energiaszerkezetében a szén aránya alacsony (4,3 %). A földgáz az ország energiaszerkezetének 12,8 %-át teszi ki, és míg Dánia nem importál orosz földgázt közvetlenül belföldi felhasználásra, a német gázimporttól való függősége jelentős másodlagos függőséget von maga után, amely magasabb az uniós átlagnál: a belföldi gázfogyasztás 65 %-át Oroszországból importálják, szemben a 41,1 %-os uniós átlaggal. Bár a 2020. évi adatok szerint Dánia továbbra is jelentős mértékben támaszkodik az orosz olaj- és gázbehozatalra
                  20
               , ez a függőség az előrejelzések szerint 2023-tól megszűnik, amikor befejeződik egy meglévő északi-tengeri gázmező korszerűsítése, és Dánia várhatóan ismét nettó gázexportőr lesz. A folyamatban lévő összekapcsolási projektek felgyorsítása az energiaellátás diverzifikálását is elősegítheti. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Dánia energiahatékonysági törekvéseit tovább lehetne fokozni az ipar, a szolgáltatások, a magánlakások és a közlekedés dekarbonizációjára irányuló további beruházások révén. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Dánia megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (27)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Dánia a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Dánia igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (28)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  21
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Dánia 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Hajtsa végre az új ingatlanadó-rendszert a piaci árak és az adók közötti kapcsolat helyreállítása és a méltányosabb adóztatás biztosítása érdekében. A legsürgetőbb szükségletek enyhítése érdekében ösztönözze a megfizethető lakások építésére irányuló beruházásokat. Növelje a nagymértékben eladósodott hitelfelvevők pénzügyi rezilienciáját.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. július 13-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Gyorsan zárja le a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programokról a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat és folytassa azok végrehajtását.

               3.Erősítse meg a körforgásos gazdaságot és a hulladékgazdálkodási politikákat, többek között a hulladékkeletkezés megelőzésének és a hulladék újrafelhasználásának előmozdítása, az újrafeldolgozás növelése, valamint a települési hulladék elégetéséről a környezetbarátabb hőtermelési forrásokra való fokozatos áttérés révén.

               4.Csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függést. Diverzifikálja tovább az energiaellátást és segítse elő a gazdaság dekarbonizációját a megújuló energiaforrások alkalmazásának felgyorsításával, többek között az adminisztratív és engedélyezési eljárások egyszerűsítését és felgyorsítását célzó reformok bevezetésével, az energiaátviteli hálózatok korszerűsítésével, a szomszédos országokkal való összeköttetések növelésével és az energiahatékonyság javításával.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról,
                     Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. július 6.) Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 10154/2021).

                     (11)

                        SWD(2021) 154 final.

                     (12)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (13)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Dánia 2021. évi konvergenciaprogramját (HL C 304., 2021.7.29., 14. o.).

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,0 százalékpontos, tehát semleges hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,4 százalékpontos restriktív hatást gyakorolnak.

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (20)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj és a feketeszén teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Dánia esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket. Dánia az EU-n belüli kereskedelmen keresztül közvetetten függ az orosz importtól. Az EU-n belüli behozatal révén az orosz gáztól való másodlagos függés figyelembevételével Dánia a becslések szerint 65 %-os függőséggel rendelkezik az orosz földgáztól.

                     (21)

                        A véleményt a Tanács az 1466/97/EK tanácsi rendelet. 9. cikkének (2) bekezdése alapján alkotta.