title: A Tanács ajánlása ( 2014. július 8. ) – Spanyolország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2014. évi stabilitási programját

text:
               29.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 247/35

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2014. július 8.)
   Spanyolország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2014. évi stabilitási programját
   2014/C 247/08
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el Spanyolország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról (4), valamint véleményezte Spanyolország 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kiadta véleményét Spanyolország 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról.

               (5)

               A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2013. november 13-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (7)

               A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Spanyolországra vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek külön nyomon követést és határozott szakpolitikai intézkedéseket tesznek szükségessé. Az előző évben feltárt túlzott egyensúlyhiányok kiigazítása tekintetében számos területen egyértelmű előrelépés látható, és a pozitív növekedéshez való visszatérés csökkentette a kockázatokat. Ugyanakkor az egyensúlyhiányok – különösen a belső és a külső adósság magas szintje és a magas munkanélküliség – nagyságrendje és egymással összefüggő jellege miatt a gazdaság sérülékenységét okozó tényezők továbbra is jelen vannak.

               (8)

               Spanyolország 2014. április 30-án benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját és 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (9)

               A 2014. évi stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célkitűzése a túlzott hiány 2016-ra megvalósuló korrekciója és a középtávú költségvetési cél 2017-re történő elérése. A stabilitási program megerősíti a strukturális értelemben egyensúlyban lévő költségvetésként megjelölt középtávú célt, amely szigorúbb a Stabilitási és Növekedési Paktum által előírtnál. A stabilitási program a hiányt a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásban (6) szereplő határidőnek megfelelően 2016-ra a GDP 3 %-a alá tervezi levinni, és 2014-re az ajánlott 5,8 %-os GDP-arányos hiánynál alacsonyabb hiány, azaz mindössze a GDP 5,5 %-ának megfelelő hiány elérését célozza meg. Azonban az (újraszámított) strukturális egyenleg éves javulásának a stabilitási programban tervezett mértéke 2014-től elmarad az ajánlott kiigazítás mértékétől. 2017-re vonatkozóan a terv kellő mértékben közelít a középtávú költségvetési célhoz, jóllehet nem biztos, hogy ez elegendő lesz a célnak – a stabilitási program szerinti – még abban az évben történő eléréséhez. A stabilitási program szerint az államadósság-ráta 2015-ben a GDP 101,7 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően csökken. Összességében elmondható, hogy a stabilitási programban vázolt költségvetési stratégia csak részben felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek. A stabilitási program költségvetési előrejelzéseit megalapozó forgatókönyv – amelyet nem független szervezet készített, és ilyen szervezet nem is hagyott jóvá – 2014 tekintetében jórészt megalapozott, 2015 tekintetében azonban – a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzésével összevetésben – lefelé mutató kockázatoknak van kitéve. A potenciális növekedésre vonatkozó aktuális becslések és a válságot követően még hátralevő gazdasági kiigazítási szükségletek tükrében a GDP növekedésére vonatkozóan a stabilitási program 2016–2017-re vonatkozóan valamelyest optimistának tekinthető.
               Ebből kifolyólag a hiány- és adósságkiigazítási pálya megvalósítását is lefelé mutató kockázatok övezik. Mindemellett 2015-től kezdődően az államháztartási hiányra vonatkozó célokat alátámasztó konkrét intézkedések nincsenek kellő részletességgel kidolgozva, különösen ami az adószabályoknak a tervezett adóreform keretében végrehajtandó módosításait illeti. További kockázatok kapcsolódnak függő kötelezettségekhez és a helyi és regionális szinten tervezett megtakarítások eredményességéhez. A Bizottság előrejelzései alapján a 2013–2014-es időszak költségvetési kiigazítása 1,1 százalékponttal elmarad a strukturális egyenleg (korrigált) szükséges javulásától (jóllehet ezt a számot felnagyítja a potenciális kibocsátás számítási módszertanának nemrég történt módosítása), illetve 0,4 százalékponttal elmarad a túlzotthiány-eljárás keretében megfogalmazott ajánlás kiadásakor szükségesnek mutatkozó összegtől. A stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján a Tanács úgy véli, hogy a költségvetési stratégiát alátámasztó intézkedéseket részletesebben ki kell dolgozni, továbbá a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlásnak való teljes körű megfelelés érdekében további kiigazításokra van szükség.

               (10)

               Ami a költségvetés strukturális kérdéseit illeti, előrelépés történt a költségvetés végrehajtásáról készített jelentések és a szabályokat megsértő közigazgatási szervekkel szemben alkalmazott korrekciós intézkedések terén. Ugyanakkor a jogszabályokat megsértő régiókkal szemben indokolt lenne a Spanyolország költségvetési stabilitási törvényében meghatározott további jogérvényesítési eszközök alkalmazása. Új intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a kereskedelmi beszállítók felé a kormányzat minden szintjén átlagosan 30 napon belül teljesítsék a kifizetéseket. 2013 novemberében törvényt hoztak egy független költségvetési intézmény felállításáról, és 2014 februárjában kinevezték az intézmény elnökét. Az intézmény azonban még nem vált elég korán működőképessé ahhoz, hogy értékelni tudja a 2014. évi stabilitási programot. A 2014. évi nemzeti reformprogram az egészségüggyel és a gyógyszerkiadásokkal kapcsolatban szintén elismeri a költséghatékonyság javításának szükségességét, ami megvalósulhat például a gyógyszerek központosított beszerzésén, a nyújtott szolgáltatások körének felülvizsgálatán, a digitális klinikai nyilvántartások kidolgozásán, illetve az egészségügyi létesítmények irányításának megerősítésén keresztül. Tekintettel arra, hogy a tervezett költségvetési kiigazítások legnagyobb része kiadási oldali megtakarításokból származna, a kiadásoknak a kormányzat valamennyi szintjére kiterjedő szisztematikus felülvizsgálata segítene azon területek meghatározásában, amelyeken megtakarítások növekedésbarát módon eszközölhetők úgy, hogy közben a leginkább kiszolgáltatott helyzetű csoportok szükségleteit is szem előtt tartják.

               (11)

               2013-ban Spanyolország további intézkedéseket hozott a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeinek kezelésére. 2013-ban Spanyolországnak sikerült némi előrelépést elérnie az adómorál javítása, valamint az adócsalás és be nem jelentett munka elleni küzdelem terén is, de jelentős kihívások vannak még ezen a téren. 2013-ban és 2014-ben Spanyolország csökkentette a fiatal és az új munkavállalók alkalmazása után fizetendő társadalombiztosítási járulékokat. A kormány által megbízott szakértői csoport által az adóreformra vonatkozóan kidolgozott átfogó jelentés nyomán a hatóságok konkrét jogalkotási javaslatokat terveznek előterjeszteni 2014 második negyedévében. A 2014. évi nemzeti reformprogram értelmében a javaslatok a költségvetési konszolidációhoz való hozzájárulás mellett az adórendszer korszerűsítésére, a foglalkoztatást hátráltató tényezők csökkentésére, az adóbevételek beszedésének elősegítésére, a gazdasági fejlődés ösztönzésére, a piac egységességének és az adósemlegességnek a biztosítására, valamint a spanyol gazdaság versenyképességének javítására fognak irányulni. A reform megtervezése és végrehajtása fontos lesz a későbbi gazdasági kilátások és az államháztartás jövője szempontjából.

               (12)

               A pénzügyi stabilitást segítette a bankszektor feltőkésítése és szerkezetátalakítása, valamint a pénzügyi intézmények feltőkésítésére irányulóan az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2012 júliusában elfogadott program végrehajtása, amely 2014. január 22-én zárult le. Ugyanakkor a spanyol pénzügyi ágazat továbbra is jelentős kihívásokkal szembesül, amelyek körültekintő nyomon követést és kezelést igényelnek. Mindemellett a bankok finanszírozási feltételeinek javulása csak fokozatosan érezteti hatását a kkv-k finanszírozásában. Ami a jövőt illeti, fontos, hogy miközben folytatódik a magánszektor adósságállománynak a leépítése, a gazdaság életképes ágazatai továbbra is hozzájussanak a hitelekhez. A kormány számos intézkedést tett a vállalkozások banki és nem banki finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása és a vállalati adósságrendezés elősegítése érdekében, de további intézkedések szükségesek.

               (13)

               A munkaerőpiac némi jeleit mutatja a stabilizációnak, és 2014-re a foglalkoztatás növekedése és a munkanélküliség csökkenése jellemezte enyhe fellendülés várható. Mindazonáltal az éves átlagban 2013-ban 26,1 %-os értékével a munkanélküliségi ráta változatlanul nagyon magas. Különösen aggasztó az ifjúsági munkanélküliség magas, 54,3 %-os szintje és a tartós munkanélküliségnek a teljes munkanélküliségen belül 2013-ban mért kiugróan magas, 49,7 %-os aránya, amelyen belül is különösen magas a ráta az idősebb és az alacsony képzettségű munkavállalók körében. A 2012-es munkaerő-piaci reformmal kapcsolatban rendelkezésre álló értékelések azt mutatják, hogy a reform – a szociális partnereknek a bérek 2012–2014 közötti visszafogására vonatkozó kötelezettségvállalásával együtt – hozzájárult ahhoz, hogy a vállalkozások nagyobb belső rugalmassággal rendelkezzenek, és korlátozni lehessen a létszámleépítéseket annak köszönhetően, hogy nagyobb hangsúlyt helyeztek a vállalati szintű kollektív megállapodásokra és bővítették a vállalkozások mozgásterét a kollektív megállapodásoktól való eltérés tekintetében. A reform keretében lecsökkentették a munkaviszony jogellenes megszüntetése esetén fizetendő kártérítés költségeit is, a reform egyúttal hozzájárult a bíróság előtt megtámadott elbocsátások számának csökkentéséhez, továbbá új szerződéstípust vezetett be a kkv-k általi tartós foglalkoztatás elősegítése érdekében. 2013-ban és 2014 elején további intézkedéseket vezettek be az tartós részmunkaidős foglalkoztatás előmozdítása érdekében, továbbá ideiglenesen csökkentették a határozatlan idejű, új munkaszerződéssel foglalkoztatottak után fizetendő társadalombiztosítási járulékokat. Ugyanakkor a spanyol munkaerőpiacon továbbra is jelentős kihívást jelent a szegmentáció, változatlanul magas a szerződéstípusok száma, a határozott idejű és a határozatlan idejű szerződések esetén fizetendő végkielégítések költsége közötti különbség pedig még a reformot követően is a legkirívóbbak között van az Európai Unióban.

               (14)

               Sikerült előrelépést elérni az aktív munkaerő-piaci intézkedések megreformálása terén, többek között jóváhagyták az éves foglalkoztatási tervet (PAPE). Ugyanakkor láthatóan lassan haladnak az állami foglalkoztatási szolgálat korszerűsítésére és megerősítésére irányuló intézkedések, ami veszélyezteti az új keret sikeres végrehajtását. Az egységes foglalkoztatási portál teljes körű beüzemelése késedelmet szenvedett. Történt ugyan előrelépés a magánszektor állásközvetítő irodáival folytatott együttműködés megerősítése terén, de további erőfeszítésekre van szükség.

               (15)

               A munkaerő-piaci igényekkel nem összehangolt oktatás és képzés, illetve a képesítés nélküli munkanélküliek magas (35,2 %-os) aránya szerepet játszik az ifjúsági munkanélküliség és a tartós munkanélküliség magas mértékében. A nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya meghaladja az uniós átlagot. Az oktatást és képzést idejekorán elhagyó tanulók és diákok hányada – jóllehet csökken – ugyancsak változatlanul nagyon magas (23,5 %). A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya stabil, a szakoktatás, a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés rendszereinek kihasználtsága azonban továbbra is elmarad a kívánatostól, a felső középfokú szakoktatásban és szakképzésben résztvevő végzősök felkészültsége pedig elmarad az uniós átlagtól. Spanyolország a fiatalok foglalkoztatását ösztönző intézkedéseken is dolgozik. Az ifjúsági foglalkoztatásra és a fiatal vállalkozókra vonatkozó 2013–2016 közötti időszakot lefedő, 2013 márciusában bemutatott nemzeti stratégia végrehajtása jelenleg zajlik, jóllehet bizonyos intézkedések meghozatala még hátra van. E stratégia alapján – az ifjúsági garancia célkitűzéseivel összhangban – Spanyolország lépéseket tett az ifjúsági munkanélküliség leküzdése érdekében. Némi előrelépés tapasztalható a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem és a duális szakoktatás és szakképzés előmozdítása terén, de a teljes körű megvalósítás és a finanszírozási források eredményes felhasználása továbbra is fontos kihívást jelent. Ami a duális szakképzést illeti, az érdekelt felek mindegyikére, azaz döntéshozókra és képzést nyújtó szolgáltatókra is kiterjedő folyamatos koordinációra van szükség a rendszer egyszerűsítése, a képzési kínálatnak a munkaerő-piaci kereslettel való jobb összehangolása, valamint a duális szakoktatási és szakképzési modellek régiókon átívelő összehasonlíthatóságának a biztosítása érdekében.

               (16)

               Elsősorban a munkaerő-piaci helyzet eredményeként, de a szociális védelemnek a szegénység csökkentésében játszott korlátozott hatékonyságából adódóan is Spanyolország az uniós átlag alatt van a szegénységet és társadalmi kirekesztést mérő fő mutatók terén, a gyerekek és a fiatal felnőttek pedig különösen nagy mértékben ki vannak téve e kockázatoknak. A válság hatására az egyik legnagyobb mértékben Spanyolországban csökkent a háztartások rendelkezésre álló jövedelem, a spanyolországi jövedelmi egyenlőtlenségek pedig uniós szinten a leginkább szembeötlők között vannak. A legfontosabb kihívásokat a szociális támogatások igénylésére szolgáló eljárások egyszerűsítése, valamint a kormányzásnak és az intézményközi koordinációnak az országos, regionális és helyi szinten történő javítása jelentik. A 2013–2016-os időszakra vonatkozó, társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési terv megfelelő szakpolitikai keretet biztosít a munkaerőpiactól távol lévőkre irányuló aktív munkaerő-piaci intézkedések meghozatalához, a gyermekszegénység kezeléséhez és a családtámogatási szolgáltatások hatékonyságának javításához. Másrészről a szociális segélyeknek és juttatásoknak korlátozott az újraelosztó hatása a különböző veszélyeztetett csoportok tekintetében, ami e támogatások nem megfelelő célzottságra utal. Emellett a foglalkoztatási és szociális szolgálatok (ideértve a regionális és helyi szintű szolgálatokat is) közötti koordináció hiányosságai és a minimális jövedelmet biztosító rendszerekhez való hozzáféréssel összefüggésben felmerülő adminisztratív terhek hátráltatják a szociális segélyek finanszírozta megélhetésből a munkaerő-piaci visszailleszkedésbe történő átmenetet.

               (17)

               Nagyjából a 2013. évi nemzeti reformprogramban vázolt tervekkel összhangban Spanyolországnak sikerült előrelépést elérnie a növekedést és versenyképességet elősegítő strukturális reformok terén. 2013 decemberében elfogadták az egységes piacról szóló törvényt és folyamatban van a törvény meglehetősen összetett végrehajtása. A 2013 őszén elfogadott vállalkozási törvény javította a vállalkozások fizetésképtelenségét szabályozó keretet, rugalmasabb társasági formákat vezetett be, egyúttal ésszerűsítette a vállalkozások nemzetközivé válását támogató programokat. Kiterjesztették az „expressz engedélyek” alkalmazását, ily módon egyszerűsítve a kisforgalmú kiskereskedelmi egységek nyitását, és egyéb intézkedéseket is hoztak a vállalkozások engedélyezésének megkönnyítése érdekében. Továbbra is függőben van azon másodlagos jogszabályok elfogadása, amelyek lehetővé tennék a korlátolt felelősségű magánvállalkozások egyablakos ügyintézésen keresztüli, a vállalkozásokról szóló 2013. évi törvényben meghatározott rövidebb határidőkön belüli létrehozását. Másrészről indokolt lenne a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályok állandó, az adószabályokra is kiterjedő vizsgálata, mivel Spanyolország a vállalkozások méretét tekintve jócskán elmarad a többi euroövezeten belüli tagállamtól. A szakmai szolgáltatások régóta várt reformja késedelmet szenvedett, ezért a folyamatot fel kell gyorsítani. Nem hoztak intézkedéseket a nagyméretű kiskereskedelmi üzlethelyiségek létesítését akadályozó korlátozások megszüntetése érdekében.

               (18)

               A spanyol kutatási és innovációs rendszernek javítania kell a tudományos eredmények minőségén, ösztönöznie kell a köz- és magánszféra együttműködését, és elő kell segítenie a kutatási és innovációs eredmények üzleti hasznosítását. A kormány 2013-ban elfogadta a tudományos, technológiai és innovációs stratégiáját, amelyhez azonban még mindig nem biztosították a szükséges állami forrásokat. Függőben van továbbá az új, a közszektor K+F beruházásainak hatékony kezelésével megbízott állami kutatási ügynökség felállítása.

               (19)

               Jelentős lépések történtek a villamosenergia-tarifákra visszavezethető hiány („árdeficit”) kezelése érdekében, különösen ami a rendszer költségeinek csökkentését illeti, ugyanakkor a reformintézkedések pontos hatása, mindenekelőtt a megújuló energiaforrások tekintetében egyelőre még nem teljesen egyértelmű. A kormányzat vizsgálja annak lehetőségeit, hogy miként minimalizálhatók a fizetésképtelenné vált útdíjas autópályák miatt az államháztartásra nehezedő negatív járulékos hatások. A hatóságok létrehoztak egy gazdasági, környezeti, közlekedési és egyéb indikátorokat tartalmazó adatbázist, amely az infrastruktúra-fejlesztési beruházások előzetes elemzését segíti, ugyanakkor még nem hozták létre azt a független szervezetet, amely a jövőben megvalósítandó nagy infrastrukturális projektek értékeléséhez nyújtana segítséget. Technikai és jogi akadályok továbbra is gátolják a hatékony versenyt a vasúti személy- és áruszállításban, ami hátráltatja a kiterjedt infrastruktúra-állomány hatékony kihasználását.

               (20)

               Folyamatban van a közigazgatás megreformálása. 2013 decemberében reformot fogadtak el a helyi szintű közigazgatásra vonatkozóan, és folyik a munka a közigazgatási reformmal foglalkozó szakértői csoportban, amely 2014–2015 során végig tevékenykedni fog. Az igazságügyi reform intézkedéseinek megvalósítása a végrehajtás és/vagy lezárás különböző szakaszaiban jár, és ezeket az intézkedéseket mihamarabb meg kell valósítani. A korrupció elleni küzdelem jegyében az elmúlt időszakban hozott intézkedések közé tartozik az átláthatóságról, az adatokhoz való nyilvános hozzáférésről és a jó kormányzásról szóló, 2013 decemberében elfogadott törvény, valamint a pártfinanszírozás ellenőrzéséről és a magas beosztású tisztviselők elszámoltathatóságáról szóló két törvényjavaslat. Folyamatban van a fekete munka és a társadalombiztosítási csalások elleni, a 2012–2014-es időszakra vonatkozó nemzeti cselekvési terv (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) végrehajtása. Spanyolország továbbá kiterjesztette az adómegállapításhoz szükséges információk cseréjéről szóló nemzetközi megállapodásainak rendszerét, és magánvállalkozásokkal együttműködésben projektet indított annak tanulmányozása céljából, hogy milyen lehetőségek kínálkoznak a kedvezmények rendszerének javítása terén.

               (21)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. A Bizottság értékelte a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (22)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és az arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (23)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1., 2., 3., 4., 6., 7. és 8. ajánlás tükrözi.

               (24)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat tett azon tagállamok részére, amelyek pénzneme az euró (8). Spanyolországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Spanyolország a 2014–2015-ös időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               (1)

               2014-től kezdődően erősítse meg a költségvetési stratégiát, amihez többek között teljes körűen pontosítsa a 2015-öt és az azt követő éveket érintő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a túlzott hiány 2016-ra megvalósuló fenntartható korrekcióját a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlásban meghatározott mértékű strukturális kiigazítás elérése által. A költségvetési egyensúlyhiány tartós korrekciójához elengedhetetlen a nagy ívű strukturális reformok hiteles végrehajtása, amelyek növelik az alkalmazkodási képességet és lendületet adnak a növekedésnek és a foglalkoztatásnak. A túlzott hiány korrekcióját követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében hajtson végre évente a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő mértékű, illetve kedvező gazdasági feltételek esetén vagy amennyiben szükséges, ennél is nagyobb mértékű strukturális kiigazítást annak érdekében, hogy teljesüljön az adósságszabály, ezáltal tartósan csökkenő pályára állítva az államháztartás magas adósságrátáját. Gondoskodjon arról, hogy az új, független költségvetési hatóság a lehető leggyorsabban teljesen működőképessé váljon, továbbá a kormányzat valamennyi szintjén biztosítsa a költségvetési stabilitásról szóló törvény preventív, korrekciós és végrehajtási intézkedéseinek teljes körű végrehajtását, ideértve a közszektor lejárt kereskedelmi tartozásainak felszámolására irányuló intézkedéseket is. A közkiadások hatékonyságának és minőségének jövőbeni javítása érdekében 2015 februárjáig a kormányzat valamennyi szintjére vonatkozóan végezze el a kiadások szisztematikus felülvizsgálatát. A kiszolgáltatott helyzetű csoportok hozzáférésének fenntartatása mellett folytassa az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának javítását, különös tekintettel a gyógyszerkiadások racionalizálására, ideértve a kórházak gyógyszerkiadásait is, továbbá erősítse meg a különböző ellátási típusok közötti koordinációt. Az adórendszer egyszerűsítése, továbbá a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző jellegének megerősítése, a környezet megóvása és a bevételek stabilitása érdekében 2014 végéig fogadjon el átfogó adóreformot.
               Ennek érdekében helyezze át a hangsúlyt a kevésbé torzító hatású adóbevételekre, például fogyasztási adókból, környezetvédelmi adókból (pl. üzemanyagokra kivetett adókból) és rendszeres vagyonadókból származó adóbevételekre; vezesse ki a nem hatékony személyi jövedelemadó- és társasági adókiadásokat; mérlegelje a munkáltatók által fizetett társadalombiztosítási járulékok csökkentésének a lehetőségét, különösen az alacsony bérezésű munkahelyek tekintetében; folytassa a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeinek a kezelését; tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy az adórendszer ne akadályozhassa Spanyolország belső piacának zökkenőmentes működését. Fokozza az adócsalás elleni küzdelmet.

               (2)

               A másodlagos jogszabályok elfogadása és az állami tulajdonban lévő takarékbankok szerkezetátalakítása útján hajtsa végre a takarékbankok reformját, felgyorsítva ezáltal a szóban forgó bankok teljes körű helyreállítását, továbbá segítse elő a magántulajdonba történő visszakerülésüket. Támogassa a bankoknak az erős tőkemegfelelési mutatók fenntartására irányuló erőfeszítéseit, az eszközök időben történő leírásának biztosítása és az adófizetőket terhelő költségek minimalizálása érdekében pedig kövesse nyomon a Sareb vagyonkezelő társaság tevékenységét. Hajtsa végre a kkv-k finanszírozáshoz jutási lehetőségeinek bővítése érdekében megkezdett intézkedéseket, aminek érdekében többek között hajtsa végre a nem banki pénzügyi közvetítés javítására irányuló intézkedéseket. Szüntesse meg a társaságok fizetésképtelenségére vonatkozó szabályozási keret hiányosságait, aminek érdekében mindenekelőtt javítsa a felszámolók felkészültségét és az igazságügyi rendszernek a fizetésképtelenségi ügyek kezelésére rendelkezésre álló kapacitását, továbbá dolgozza ki a magáncsőd állandó kereteit, és mindeközben fordítson kellő figyelmet a hitelezők/adósok jogai közötti egyensúly megteremtésére és a pénzügyi stabilitási megfontolásokra.

               (3)

               A fenntartható, minőségi munkahelyek elősegítése érdekében hozzon új intézkedéseket a munkaerő-piaci szegmentáció csökkentése céljából, például csökkentse a szerződéstípusok számát, és teremtse meg a végkielégítésre való jogosultság kiegyensúlyozott rendszerét. Folytassa a munkaerő-piaci reformok rendszeres nyomon követését. Segítse elő a reálbéreknek a munkahelyteremtés célkitűzésével összehangolt alakulását. Szigorítsa az álláskeresési járadékhoz kapcsolt álláskeresési követelményeket. Fokozza az aktív munkaerő-piaci intézkedések, például a foglalkoztatási támogatások hatékonyságát és célzottságát, különös tekintettel az elhelyezkedés terén több nehézséggel is szembesülő munkavállalókra. Erősítse meg a foglalkoztatáspolitika és az oktatás- és képzéspolitika közötti koordinációt. A személyre szabott, eredményes tanácsadás, megfelelő képzés és munkaközvetítés biztosítása érdekében gyorsítsa fel az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítését, külön hangsúlyt helyezve a tartósan munkanélküliekre. 2014 vége előtt valósítsa meg a köz- és magánszféra hatékony együttműködését a munkaközvetítési szolgáltatások tekintetében, és ellenőrizze a nyújtott szolgáltatások minőségét. Biztosítsa az egységes foglalkoztatási portál hatékony működését, és kapcsoljon hozzá további, a munkaerő mobilitását támogató intézkedéseket.

               (4)

               Hajtsa végre az ifjúsági vállalkozási és foglalkoztatási stratégiát (2013–2016), és vizsgálja meg annak eredményességét. Az ifjúsági garancia célkitűzéseivel összhangban biztosítsa minőségi állások, tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok megfelelő kínálatát a fiatalok számára, továbbá igyekezzen a nyilvántartásokban nem szereplő, nem foglalkoztatott fiatalok szélesebb körét bevonni a különböző programokba. Az alap- és középfokú oktatás színvonalának javítása érdekében eredményesen hajtsa végre az új oktatási programokat. Fokozza a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett csoportok részére nyújtott segítséget és támogatást. A szakképzést, szakoktatást és felsőoktatást hangolja össze szorosabban a munkaerő-piaci igényekkel, aminek érdekében fokozza a munkáltatókkal folytatott együttműködést és nyújtson támogatást az oktatók és mentorok képzéséhez.

               (5)

               Hajtsa végre a társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési tervet (2013–2016), és valamennyi célkitűzésére kiterjedően vizsgálja meg a terv eredményességét. Annak érdekében, hogy integrált megoldásokat tudjanak kínálni a veszélyeztetett személyek számára, erősítse meg a foglalkoztatási és szociális szolgálatok igazgatási kapacitását és a szolgálatok közötti koordinációt, továbbá egyszerűsítse le a minimáljövedelem-rendszerekért felelős közigazgatási hatóságok eljárásait, és ezáltal könnyítse meg a minimáljövedelem-rendszerekből a munka világába való átmenetet. A szociális transzferek progresszív jellege és hatékonyságának biztosítása érdekében javítsa a családtámogatási programok és a gyermekkel élő, alacsony jövedelmű háztartásokat támogató szolgáltatások célzottságát.

               (6)

               Biztosítsa az egységes piacról szóló 20/2013. sz. törvény következetes és gyors végrehajtását a közigazgatás valamennyi szintjén. 2014 végéig fogadja el a szakmai szolgáltatások és a szakmai szervezetek nagy ívű reformjáról szóló csomagot, amelynek keretében határozza meg a szakmai szervezeteknél való regisztrációhoz kötött szakmák körét, a szakmai szervek átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozó szabályokat, nyissa meg az indokolatlanul, korlátozott kör számára fenntartott tevékenységeket, továbbá garantálja a piac egységességét a szakmai szolgáltatások piacára való belépés és az érintett szakmák gyakorlása tekintetében. Csökkentse tovább a működő vállalkozások létrehozásához szükséges időt, költségeket és az eljárási lépések számát. Oldja fel a nagyméretű kiskereskedelmi üzlethelyiségek létesítésének indokolatlan korlátait, különösen a hatályos regionális tervezési szabályok felülvizsgálata útján. Határozza meg az újonnan elfogadott tudományos, technológiai és innovációs nemzeti stratégia finanszírozásának forrásait és tegye működőképessé az új állami kutatási ügynökséget.

               (7)

               A 2013-as reform nyomán biztosítsa a villamosenergia-rendszer hiányának tényleges megszüntetését 2014-től kezdődően, aminek érdekében tegyen további strukturális intézkedéseket, amennyiben szükséges. Az államra háruló kiadások minimalizálására törekedve foglalkozzon a fizetésképtelenné vált útdíjas autópályák problémájával. 2014 végéig hozzon létre egy független szervezetet a jövőben megvalósuló nagy infrastrukturális projektek értékelésének elősegítése érdekében. Tegyen intézkedéseket a hatékony verseny biztosítása érdekében a vasúti teher- és személyszállítás terén.

               (8)

               A közigazgatás reformjával foglalkozó bizottság ajánlásait a kormányzat valamennyi szintjén hajtsa végre. Fokozza a közigazgatási határozatok átláthatóságát és erősítse meg az ellenőrzésükre szolgáló mechanizmusokat, különösen regionális és helyi szinten. Hajtsa végre és szorosan kövesse nyomon az árnyékgazdaság és be nem jelentett munka elleni küzdelem jegyében hozott intézkedéseket. Hozza meg az igazságügyi térképpel és az igazságügy szerkezetével kapcsolatos, függőben lévő reformintézkedéseket és biztosítsa ezek végrehajtását.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P.C. PADOAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) alapján 2014-re is érvényben marad.

      (4)  HL C 217., 2013.7.30., 81. o.

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

      (6)  A Tanács 2013. június 21-i ajánlása a Spanyolországban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről (HL C 180., 2013.6.26., 4. o.).

      (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

      (8)  Lásd e Hivatalos Lap 141. oldalát.


				|

		52012DC0316

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Írország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Írország 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0316 final - 2011/ () */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Írország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról
és az Írország 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási
programjáról szóló tanácsi véleményről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3],

tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)       Az Európai Tanács 2010.
március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a
foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát,
amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség
annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a
versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.
(2)       A Tanács 2010. július 13-án
elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó
iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot[4],
melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést
kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék
figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)       A Tanács 2011. július 12-én
ajánlást fogadott el Írország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint
véleményt nyilvánított Írország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó,
aktualizált stabilitási programjáról.
(4)       A Bizottság 2011. november
23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020
stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai
koordináció második európai szemeszterét.
(5)       Az Európai Tanács 2012.
március 2-án jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és
a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat.
Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő
költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a
gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a
növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság
társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(6)       Az Európai Tanács 2012.
március 2-án arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat,
hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba
beépíthessék.
(7)       Írország 2012. április 27-én
benyújtotta a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját
és 2012. évi nemzeti reformprogramját
(8)       A Tanács 2010. december 7-én
elfogadta a 2011/77/EU végrehajtási határozatot, amely az európai pénzügyi
stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU
tanácsi rendelettel összhangban 2013 végéig pénzügyi támogatást bocsát Írország
rendelkezésére. Az ehhez társuló, 2010. december 16-án aláírt egyetértési
megállapodás és annak egymást követő kiegészítései meghatározták a
pénzügyi támogatás folyósításának gazdaságpolitikai feltételeit.
(9)       Írország összességében
végrehatotta az egyetértési megállapodásban meghatározott pénzügyi támogatási
program feltételeit. A programban meghatározott 2011. évi 10,6 %-os
költségvetési hiánycélt még jelentősen túl is teljesítette, és a 2012. évi
költségvetés 8,6 %-os GDP-arányos költségvetési hiányt tűzött ki
célul. A középtávú költségvetési konszolidációs tervek összhangban állnak a
hiányra vonatkozóan a programban meghatározott felső küszöbértékekkel és a
2015-ig elérendő, a GDP 3 %-a alatti hiánycéllal. Az ír hazai
bankoknak a Central Bank of Ireland 2011-es szavatolótőke-megfelelőségi
felülvizsgálatában (Prudential Capital Assessment Review) előirányzott
feltőkésítése javarészt megtörtént, továbbá a hazai bankok
tőkeáttétel-csökkentését illetően összességében túlteljesítették a
programban rögzített célértéket. A versenyképesség és a munkahelyteremtés
fokozását célzó strukturális reformok jelentősen előrehaladott
fázisban vannak.
(10)     Az ír gazdaság 2011-ben
mérsékelt, 0,7 %-os növekedést ért el, ami nagyjából megfelel a programban
tervezetteknek. A javuló versenyképesség és a stabil külső kereslet
pozitív hatással volt az elsősorban exporton alapuló növekedésre. A nettó
export 4,7 százalékponttal járult hozzá a GDP növekedéséhez, miközben a hazai
kereslet a költségvetési konszolidáció, a csökkenő foglalkoztatás és a
háztartások mérlegének helyreállítása miatt tovább szűkült. A
kedvezőtlen külső környezet és a hazai kereslet további visszaesése
miatt 2012-ben is mérsékelt, mintegy 0,5 %-os növekedés várható. A
háztartások és a vállalkozások mérlegének helyreállítása középtávon
befolyásolja a fogyasztást és a beruházásokat. Tekintettel Írország
demográfiájának kedvező alakulására, rugalmas munkaerőpiacára és
jelentős szabad gazdasági kapacitására, az exportalapú növekedés becslések
szerint 2013-ban 1,9 %, 2015-ben pedig 2,8 % lehet.
(11)     A stabilitási programnak az
1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti értékelése
alapján a Tanács véleménye szerint a programban szereplő költségvetési
előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A
program gazdasági növekedéssel kapcsolatos előrejelzései és a Bizottság
2012. tavaszi előrejelzése hasonlóak. A programban megfogalmazott
költségvetési stratégia célja, hogy az államháztartási hiány – összhangban a
túlzott hiány korrekciójára vonatkozóan a Tanács által előírt
határidővel – 2015 végére a GDP 3 %-ának megfelelő küszöbérték alá
kerüljön. A program által kitűzött GDP-arányos hiány-célértékek a
következők: 2012-ben 8,3 %, 2013-ban 7,5 %, 2014-ben 4,8 %, és a stabilitási
program időszakának végén, 2015-ben 2,8 %. Ezt a pályát a GDP
2,7 %-át kitevő konszolidációs intézkedések támasztják alá a 2012.
évi költségvetésben, majd a GDP 3,9 %-ának megfelelő, széleskörű
konszolidációs intézkedések a 2013–2014 közötti időszakban, végül pedig a
GDP 1,1 %-át kitevő további, részben pontosított konszolidációs
erőfeszítések 2015-ben. A program középtávú költségvetési célként ismét
0,5 %-os GDP-arányos strukturális államháztartási hiánnyal számol, ami a
programidőszakban nem valósul meg. A középtávú költségvetési cél
megfelelő módon tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit.
A GDP 60 %-át meghaladó bruttó államadósság a 2011. évi 108 %-ról 2013-ban
120 %-ra emelkedik, csak ezután indul csökkenésnek. Írország számára a 2015-ig
tartó túlzotthiány-eljárás és az azt követő három év átmeneti időszak
lesz, a költségvetési tervek pedig biztosítani fogják, hogy az ország
megfelelő előrelépést tegyen a Stabilitási és Növekedési Paktum
adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértékének elérése irányába. A Bizottság
legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával
kapcsolatos kockázatok magasnak tűnnek.
(12)     Írország az Euró Plusz Paktum
keretében számos vállalást tett. E vállalások a versenyképesség és a
foglalkoztatás ösztönzéséhez, valamint az államháztartás fenntarthatósága és a
pénzügyi stabilitás fokozásához kapcsolódnak.
AJÁNLJA, HOGY Írország a 2012–2013
közötti időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
hajtsa végre a 2011/77/EU végrehajtási
határozatban megállapított, valamint a 2010. december 16-i egyetértési
megállapodásban és annak későbbi kiegészítéseiben tovább pontosított
intézkedéseket.
Kelt Brüsszelben, …-án/-én.
                                                                       a Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2012) 316 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047.
[4]               A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0232

Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Litvánia aktualizált, 2004-2007-ra szóló konvergenciaprogramjáról  /* SEC/2005/0232 végleges */

	Brüsszel, 16.2.2005SEC(2005) 232 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Litvánia aktualizált, 2004-2007-ra szóló konvergenciaprogramjáról(előterjesztő: a Bizottság)  INDOKLÁSA költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt nem vevő, azaz a közös valutát nem bevezető tagállamoknak, konvergencia programokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban a Tanácsnak valamennyi konvergenciaprogramot meg kellett vizsgálnia a Bizottság értékelései és a Szerződés 114. cikke által felállított Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által készített értékelések alapján. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után a programot véleményezni köteles. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált konvergenciaprogramokat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.A tíz ország, amely 2004. május 1-én csatlakozott az EU-hoz, nem részese az egységes valutának. Az országok kötelezték magukat arra, hogy konvergenciaprogramjaikat 2004. május 15-ig, valamint azok első aktualizálását 2004 végéig küldik meg.Litvánia az 2004-2007. közötti időszakot felölelő első konvergenciaprogramját 2004. május 14-án nyújtotta be, és azt a Tanács 2004. július 5-én értékelte. Litvánia konvergenciaprogramjának aktualizálását 2005. január 14-én küldte meg. A Bizottság szolgálatai elvégezték ezen aktualizálás technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, a magatartási kódexet[2], valamint tekintetbe vették a várható kibocsátás becslésére közösen megállapított módszertant, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásait, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett bizottsági közleményt[3]. Az értékelés során az alábbi következtetésekre jutottak:-  A makrogazdasági szcenárió 2004-ben és 2005-ben 6,5 %-ot elérő reál GDP-növekedéssel, majd annak ezután 2007-re 6,0 %-ra történő fokozatos csökkenésével számol. Összevetve a 2004. májusi programmal, a teljes programidőszakra vonatkozóan a növekedést lefelé korrigálták. A 2004. évi kibocsátásnövekedést a Bizottság szolgálatainak 2004. évi őszi előrejelzéseihez képest alacsonyabbra becsülik. A 2005-re és 2006-ra előirányzott növekedési ráták enyhén magasabbak a Bizottság szolgálatainak 2004. évi őszi előrejelzéseihez képest. 2007-re a programnak a potenciális kibocsátás növekedésére tett becslései a Bizottság szolgálatainak becslései alattiak. A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a programban bemutatott szcenárió valószerűnek tekinthető.-  A teljes programidőszak alatt a CPI-inflációt felfelé korrigálták. 2004-ben 1,2 %-ot ért el, 2005-ben várhatóan 2,9 %-ot, 2006-ban 2,5 %-ot és 2007-ben 2,9 %-ot ér el. A litván litas 2004 júniusában csatlakozott az ERM II-hez, a valutatanácsi rendszer fenntartásának egyoldalú kötelezettségével. A litas megmaradt az euróval szembeni középárfolyamon. A középtávú kamatok 2004-ben csökkenő trendet követtek, az euroövezet szintje feletti 0,65 százalékpontos ingadozással, beleértve a jelentősen alacsonyabb hozamfelárak periódusait. Litvánia az euro 2007 elején történő bevezetésére készül.-  A programban meghatározott középtávú fiskális stratégia kiemelt célja a ciklikusan kiegyensúlyozott költségvetéshez való közeledés. A program 2005-ben 2,5 %-os GDP- arányos költségvetési hiányt vetít előre, amely ezután fokozatosan csökken, 2007-ben a GDP 1,5 %-ára. Az elsődleges hiány időbeni alakulása teljesen hasonló, amely 2004-ben a GDP 1,5 %-áról 2007-ben a GDP 0,5 %-ára javul. A konszolidációt alapvetően a bevételek alacsony szintről történő emelésével, és 2005-től a kiadási oldal hozzájárulásainak növelésén keresztül tervezik elérni. A bevételek várhatóan 2004-ben a GDP 33 %-áról 2007-re a GDP 34,5 %-ára fognak nőni, elsősorban a magasabb EU pénzügyi transzferek, az új adófajták bevezetése és az adószabályok jobb betartatása következtében. A közkiadások ugyanebben az időszakban várhatóan a GDP 0,5 %-ával növekednek, amely növekedés elsősorban az EU projektekhez kapcsolódó jelentős tőkekiadásokra, valamint a nagyobbik részben az EU költségvetésbe való befizetésekből álló kiadásokra és a nyugdíjrendszer reformjának költségeire vezethető vissza[4]. A kiadások ilyen növekedését részben kompenzálja a fogyasztás, az átutalások és a kamatkifizetések visszaesése. Jelenleg jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amely 2004-ben a GDP 3,4 %-át kitevő állami beruházást 2007-ben 5 %-ra emeli, a programidőszak alatti 4,6 %-os GDP-arányos átlagos állami beruházási hányadot eredményezve. A 2004. májusi programmal összehasonlítva, a 2004. év deficit eredményét alacsonyabban becsülték meg, köszönhetően a vártnál jobb bevételeknek. A 2005-2007-re meghatározott célokat fenntartják, a GDP-növekedés jelentős lefelé történő korrekciója ellenére.-  A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. A kormány jó eredményeket ért el a korábbi évek fiskális céljai tekintetében. Az új növekedési feltételezések jóval óvatosabbak a májusi programban meghatározottaknál és a negatív hatású makrogazdasági kockázatok jobban behatároltaknak tűnnek. A fiskális előrejelzések fő kockázatai a programban előirányzott részletes intézkedések végrehajtásához kapcsolódó bizonytalanságokból erednek. Különösen, a 2005. évre megcélzott adóbevételek elérése nehézkes lehet, amennyiben nem vezetnek be az útadó eltörlését ellensúlyozó intézkedéseket. A vártnál jobban alakuló bevételeknek és a felhasználatlan társfinanszírozási alapoknak hiánycsökkentést szolgáló tervezett felhasználása döntő jelentőségű az év végi többletkiadások korlátozása tekintetében, amely a múlt gyakori, a gyorsabb fiskális konszolidációt megakadályozó költségvetési gyakorlata. A további kockázatok a nyugdíjreform jelentette viszonylag bizonytalan költségeiből, a magas függő kötelezettségekből, költségvetési hátralékokból, a megtakarításokra és az ingatlantulajdonra irányuló visszaszolgáltatási kötelezettségekből és az Ignalina nukleáris erőmű lebontásához kapcsolódó kiadásokból erednek.-  A kockázatértékelés tekintetében lehetséges, hogy a program költségvetési irányvonala nem biztosít elég széles biztonsági sávot arra az esetre, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások esetén ne lépjék túl a GDP-arányos hiány 3 %-os küszöbét a programidőszak alatt, különösen 2005-ben, valamint nem elégséges ahhoz, hogy középtávon elérjék az egyensúly közeli költségvetési helyzetet. Az erős gazdasági háttér és a nagymértékű folyó fizetési mérleg hiány ellenére a költségvetési célok nem tűnnek ambiciózusnak, a túlfűtöttség elkerülése tekintetében sem.-  A program előrevetíti az adósság/GDP hányad 2004-ben 0,8 százalékpontnyi kezdeti növekedését, alapvetően az ugyanebben az évben bekövetkező költségvetési hiány növekedése miatt. A programidőszak fennmaradó részén keresztül a hányad csökkenése várható, amely 2007-re 20,1 %-ot ér el. A kormány tervezi a kormány által garantált kölcsönállomány középtávú csökkentését a GDP 2 %-áról 1,2 %-ára. 2003 óta nem bocsátottak ki új kölcsönökre garanciát.-  A program áttekinti a kormányzat strukturális reformjait, amelyek a nyugdíj és egészségügyi rendszerre, a munkaerőpiacra, a mezőgazdaságra és a termékpiacokra összpontosítanak. A nyugdíj- és egészségügyi rendszerre irányuló reformok várhatóan hozzájárulnak a rendszer hatékonyságának növeléséhez és az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságához, de fennmarad némi bizonytalanság a hozzájuk fűződő középtávú költségek tekintetében. Az intézkedésektől a tőke és munka megadóztatása (az utóbbira nehezedő adónyomás enyhítése révén) közötti jobb egyensúly kialakítását és a kiadások ellenőrzésének és hatékonyságának javítását várják.-  Litvánia kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, melyben fontos szerepet játszanak az népességöregedéshez kapcsolódó előrevetített költségvetési terhek. A viszonylag alacsony adóssághányad, a foganatosított nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését hozzájárulnak az öregedés költségvetésre gyakorolt hatásainak mérsékléséhez. A programban bemutatott stratégia a költségvetési hiány további növekedésének középtávon történő megakadályozásán és a nyugdíjreform hosszú távú hatásain alapul. Mindazonáltal a nyugdíjreform költségeihez és a függő kötelezettségekhez kapcsolódó kockázatokat figyelemmel kell kísérni. Továbbá lehetséges, hogy az egészségügy területét érintő reformintézkedések magasabb kiadásokkal járnak. Litvánia viszonylag alacsony adóhányaddal rendelkezik: a hosszú távon felmerülő fenntarthatósági rés jelentette problémát annak növelésével lehetne megoldani.-  Összességében elmondható, hogy az aktualizálásban kifejtett gazdaságpolitikák nagyjából összhangban állnak az állami pénzügyek területén az adott országra jellemző átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Léteznek arra irányuló intézkedések, melyek szerint a vártnál jobban alakuló bevételeket és megtakarításokat az előirányzott EU társfinanszírozású allokációknál használják fel a hiánycsökkentés és a túlköltekezés korlátozásának érdekében. A bejelentett intézkedések nem terjednek ki az EU társfinanszírozáshoz nem kapcsolódó jogcímek megtakarításaira.A fenti értékelés tekintetében Litvániának helyénvaló lenne, hogy:(i) további haladást érjen el az egyensúlyközeli költségvetési pozíció felé, különös tekintettel a folyó fizetési mérleg hiányára és a hazai keresleti nyomásra, amely mögött a hitelek jelentős növekedése áll,(ii) szigorúan hajtsa végre a 2005. évre szóló költségvetést annak érdekében, hogy csökkentse a 3 %-os referenciaérték átlépésének kockázatát,(iii) a vártnál jobb előrejelzett vagy többletbevételek és felhasználatlan kiadási tételeket a hiány csökkentésére használja fel.Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Litvánia aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményre tett mellékelt ajánlást, és továbbítja azt a Tanácsnak.AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Litvánia aktualizált, 2004-2007-ra szóló konvergenciaprogramjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:1.  [2005. március 8]-án a Tanács megvizsgálta Litvániának a 2004-2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program nagyjából megfelel az átdolgozott „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódex” adatkövetelményeinek. Néhány, a külső feltételezésekre vonatkozó szükséges adat, valamint n éhány választható adat hiányzik, bár mindez nem nehezíti meg a program értékelését. Ennek megfelelően Litvániát felkérik, hogy feleljen meg a magatartási kódex adatkövetelményeinek.2.  A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió 2004-ben 6,5 %-ról a fennmaradó programidőszak alatt átlagosan 6,2 %-ra csökkenő GDP-növekedést tervez. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján e szcenárió növekedési feltételezései valószínűnek tekinthetők. A program inflációs előrejelzései szintén reálisnak tűnnek, bár a 2006-ra vonatkozó előrejelzés alacsony.3.  A programban meghatározott középtávú fiskális stratégia kiemelt célja a ciklikusan kiegyensúlyozott költségvetéshez való közeledés. A program 2005-ben 2,5 %-os GDP-arányos költségvetési hiányt vetít előre, és amely ezután fokozatosan csökken, 2007-ben a GDP 1,5 %-ára. Az elsődleges hiány várhatóan alig javul a 2004 és 2005 között a GDP 1,5 %-áról 1,4 %-ra, amely ezt követően 2007-re fokozatosan 0,5 %-ra csökken. A konszolidációt elsősorban a bevételek alacsony szintről való megemelésével, és 2005-től a kiadási oldal hozzájárulásainak növelésén keresztül tervezik elérni. 2004 és 2007 között a bevételek növekedése várható a GDP 33 %-áról 34,5 %-ra, miután 2006-ban elérik csúcsértéküket. Kezdetben a kiadások várhatóan a 2004. évi GDP 35,5 %-áról 2005-ben 36,9 %-ra nőnek, majd 2007-ben fokozatosan 36 %-ra csökkennek. Jelenleg jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amely 2004-ben a GDP 3,4 %-át kitevő állami beruházást 2007-ben 5 %-ra emeli, a programidőszak alatti 4,6 %-os GDP-arányos átlagos állami beruházási hányadot eredményezve, szemben a GDP 2,4 %-át kitevő 2004. évi EU átlaggal. A 2004. májusi programmal összehasonlítva, a 2004. év deficit eredményét az előirányzottnál alacsonyabban becsülték meg. A 2005-2007-re meghatározott célokat fenntartják, a GDP-növekedés jelentős, lefelé történő korrekciója ellenére.4.  A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészt a kormány jó eredményeket ért el a korábbi évek fiskális céljai tekintetében. Az új növekedési feltételezések óvatosak és a negatív hatású makrogazdasági kockázatok korlátozottnak tűnnek. A fiskális előrejelzések fő kockázatai a programban bejelentett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó bizonytalanságokból erednek. Különösen, a 2005. évre megcélzott adóbevételek elérése nehézkes lehet, amennyiben nem vezetnek be az útadó eltörlését ellensúlyozó intézkedéseket. A túlköltekezés visszaszorítását célzó tervezett intézkedések megtételének elmulasztása veszélyeztetheti a programidőszak költségvetési céljait. A további kockázatok a nyugdíjreform jelentette viszonylag bizonytalan költségeiből, a magas függő kötelezettségekből, költségvetési hátralékokból, a megtakarításokra és az ingatlantulajdonra irányuló visszaszolgáltatási kötelezettségekből és az Ignalina nukleáris erőmű lebontásához kapcsolódó kiadásokból erednek.5.  A kockázatértékelés fényében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Ugyancsak nem elégséges annak biztosítására, hogy elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célját, az egyensúlyközeli költségvetési helyzetet.6.  Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben elérte a GDP 20,1%-át, ami jóval a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték alatt van. A program úgy tervezi, hogy az adóssághányad 2007-ben változatlan szinten marad, miután 2005-ben eléri 20,9 %-os csúcsértékét.7.  Litvánia kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, melyben fontos szerepet játszanak az népességöregedéshez kapcsolódó előrevetített költségvetési terhek. A viszonylag alacsony adóssághányad, a foganatosított nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, hozzájárulnak a népességöregedés költségvetésre gyakorolt hatásainak mérsékléséhez. A programban bemutatott stratégia a költségvetési hiány további növekedésének középtávon történő megakadályozásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásain alapul. Mindazonáltal, a nyugdíjreform költségeihez kapcsolódó kockázatokat folyamatosan figyelemmel kell kísérni. Továbbá lehetséges, hogy az egészségügy területét érintő reformintézkedések magasabb kiadásokkal járnak. Mindazonáltal, Litvánia viszonylag alacsony adóhányaddal rendelkezik: a hosszú távon felmerülő fenntarthatósági rés jelentette problémát annak növelésével lehetne megoldani.8.  Összességében elmondható, hogy az aktualizálásban kifejtett gazdaságpolitikák nagyjából összhangban állnak az állami pénzügyek területén az adott országra jellemző átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Léteznek arra irányuló intézkedések, melyek szerint a vártnál jobban alakuló bevételeket és megtakarításokat az előirányzott EU társfinanszírozású allokációknál használják fel a hiánycsökkentés és a túlköltekezés korlátozásának érdekében. A bejelentett intézkedések nem terjednek ki az EU társfinanszírozáshoz nem kapcsolódó jogcímek megtakarításaira.* * *A fenti értékelés tekintetében a Tanács azt a véleményt képviseli, hogy Litvánia:(i) közeledjen az egyensúlyközeli költségvetési pozíció felé, különös tekintettel a folyó fizetési mérleg hiányára és a hazai keresleti nyomásra, amely mögött a hitelek jelentős növekedése áll,(ii) szigorúan hajtsa végre a 2005. évre szóló költségvetést annak érdekében, hogy csökkentse a 3 %-os referenciaérték átlépésének kockázatát,(iii) a vártnál jobb előrejelzett vagy többletbevételek és felhasználatlan kiadási tételeket a hiány csökkentésére használja fel.Az alapvető makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reál GDP (%-os változás ) | KP 2005. január | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |COM 2004. október | 7,1 | 6,4 | 5,9 | nincs adat |KP 2004. május | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |HICP1-infláció (%) | KP 2005. január | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |COM 2004. október | 1,2 | 2,9 | 2,8 | nincs adat |KP 2004. május | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |Költségvetési egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. január | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |COM 2004. október | -2,6 | -2,5 | -1,9 | nincs adat |KP 2004. május | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. január | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 |COM 2004. október | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 |KP 2004. május | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 |Bruttó államadóság (a GDP %-ában) | KP 2005. január | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |COM 2004. október | 21,1 | 21,7 | 21,3 | nincs adat |KP 2004. május | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |Megjegyzés: 1 A konvergenciaprogram adataira vonatkozó CPI- infláció. Források: Konvergenciaprogram (KP);A Bizottság szolgálatainak gazdasági előrejelzései (COM). | [1] HL L 209., 1997.8.2. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló, az ECOFIN-Tanács által 2001.7.10-én jóváhagyott, átdolgozott véleménye.[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.[4] A nyugdíjrendszer második pillérét 2004-ben vezették be. A második pillérben résztvevő munkavállalók nem fizetnek közvetlen járulékokat a második pillérbe. Az állam összegyűjti valamennyi, a munkavállalók által az első és második pillérbe befizetett járulékot, majd ezek után átutalja a vonatkozó részt a második pillérbe (tőkeátutalással). Emiatt, a nyugdíjreformmal járó költségek a program kormányzati adatai között a kiadási oldalon találhatók.[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Málta 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Málta 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról
és Málta 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ
TANÁCSA,
tekintettel az Európai
Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
(2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a
költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a
gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i
1466/97/EK tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai
Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai
Parlament állásfoglalásaira[3],
tekintettel az Európai
Tanács következtetéseire,
tekintettel a
Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdasági és
Pénzügyi Bizottság véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március
26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák
fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új
stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség
annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható
növekedés és a versenyképesség terén.
(2)
A Tanács a Bizottság javaslatai
alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014),
2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira
vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az
„integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti
gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált
iránymutatásokat.
(3)
Az állam-, illetve
kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és
Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges
ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és
euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó
intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az
„Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus
ajánlások végrehajtása iránt.
(4)
A Tanács 2013. július 9-én
ajánlást fogadott el Málta 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint
véleményezte Málta 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált
stabilitási programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU
rendeletnek[4]
megfelelően kiadta Málta 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról
szóló véleményét[5].
(5)
A Bizottság 2013. november 13-án
elfogadta az éves növekedési jelentést[6],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[7], amelyben
Máltát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes
vizsgálatra kerül sor.
(6)
Az Európai Tanács 2013.
december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció
és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló
prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést
elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell
állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni
kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a
válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a
közigazgatást.
(7)
A Bizottság 2014. március 5-én
az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Máltára
vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit[8]. Vizsgálata alapján a Bizottság arra
a következtetésre jutott, hogy Málta esetében már nem áll fenn a makrogazdasági
egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás értelmében vett makrogazdasági
egyensúlyhiány. Jóllehet az eladósodottság mértéke továbbra is magas, a magán-
és az állami szféra adósságállományának fenntarthatóságát, valamint a pénzügyi
ágazat stabilitását érintő kockázatok visszafogottnak tűnnek, még ha folyamatos
nyomon követést tesznek is szükségessé. Mindenekelőtt a pénzügyi
stabilitás mutatói szilárdak. Ennek ellenére az ágazatban jelentkező
kockázatok strukturális jellege miatt kulcsfontosságú a jelenlegi
körültekintő felügyeleti és kockázatvállalási gyakorlatok folytatása. Az
ingatlanpiac stabilizálódott, és így korlátozottak az ingatlannal szembeni
túlzott kitettségből eredő kockázatok. A magánszektor adóssága
csökken, a vállalati tőkeáttétel csökkentése rendezett formában zajlik, a
hitelpiaci nyomás pedig korlátozott szintű.
(8)
Málta 2014. április 16-án
benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját, 2014. május 8-án annak
aktualizálását, 2014. április 30-án pedig 2014. évi stabilitási programját. A
kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére
egyidejűleg került sor.
(9)
A 2014. évi stabilitási
programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány fenntartható
módon történő korrekciója 2014-ig, majd a strukturális értelemben vett
kiegyensúlyozott költségvetési egyenlegre irányuló középtávú költségvetési cél
felé történő fokozatos elmozdulás, ami szigorúbb, mint a Stabilitási és
Növekedési Paktum követelménye. Ennek ellenére a középtávú költségvetési cél
teljesítése nincs tervbe véve a programidőszakban. 2014-ben a tervezett
(újraszámított) strukturális kiigazítás éppen csak elmarad az ajánlott
erőfeszítéstől. A túlzott hiány tervezett kiigazítását követően 2015-ben
kis eltérés van tervbe véve a középtávú költségvetési célhoz vezető
kiigazítási pályától. Ezt követően a középtávú költségvetési célhoz
vezető tervezett éves előrehaladás nagyjából összhangban van a GDP
legalább 0,5 %-át kitevő követelménnyel. A program előrejelzései
szerint a 2013-ban a GDP 73 %-át kitevő államadósság – az
adósságcsökkentési célszámnak megfelelve – 2014-től csökkenő pályára
áll. Összességében véve a programcélok nagyjából összhangban vannak a
Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A program költségvetési
előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet független
testület (nemzeti számvevőszék) hagyott jóvá – megalapozott 2014-re és 2015-re
nézve, mivel a gazdasági növekedésre vonatkozó előrejelzések csekély
mértékben alacsonyabbak a Bizottság 2014. tavaszi előrejelzésében
ugyanezekre az évekre vonatkozóan szereplő adatoknál. Ugyanakkor a
költségvetési célokat érintő kockázatok lefele billennek, mivel a
strukturális bevétel programidőszakban tervezett növekedését nem teljesen
támasztják alá intézkedések, és a kiadások túllépése miatt a költségvetésben
előirányzottnál magasabb kifizetések válhatnak szükségessé. A Bizottság
előrejelzése szerint Málta 2014-ben várhatóan fenntartható módon
megszünteti túlzott hiányát. Ezzel szemben a Bizottság előrejelzése
szerint a költségvetési kiigazítás 2013–2014-ben a GDP 1,6 %-ával marad el
a (korrigált) strukturálisegyenleg-változástól, valamint a GDP 1,25 %-ával
a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlás idején szükségesnek
becsült kötelező intézkedések összegétől. Míg az adósságcsökkentési
célszám betartását illetően 2014-ben nincs mozgástér, az adósságra
vonatkozó forgatókönyv kockázatai pozitív irányba billennek. 2015-ben fennáll a
kockázata annak, hogy jelentős eltérés mutatkozik a középtávú
költségvetési célhoz szükséges előrehaladástól. A program értékelése és a
Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek
megfelelően a Tanács úgy véli, hogy bár Málta tervezett államháztartási
hiánya és államadóssága megfelel a túlzotthiány-eljárással összefüggésben
hozott ajánlásnak, további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a
strukturális kiigazítás 2014-ben megfeleljen az ajánlott mértéknek, és hogy 2015-től
megfelelő pálya legyen biztosítható a középtávú költségvetési cél felé.
(10)
Málta költségvetési keretének
nem kötelező jellege és a költségvetési tervezés rövid időkerete nem
támogatja a rendezett költségvetési helyzet elérését. Késedelemben van az
elvileg 2013 végén már hatályba léptetendő, a költségvetési
keretrendszerről szóló 2011/85/EU irányelv követelményeinek teljesítésére
irányuló jogszabály, valamint a költségvetési paktum elfogadása. Ugyanakkor a
máltai kormány a stabilitási programmal összhangban a közelmúltban
költségvetési felelősségről szóló törvényt fogadott el, amelyet
jóváhagyásra benyújt majd a parlamentnek. A törvénytervezet strukturális
értelemben kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó szabály, adósságszabály és
hároméves gördülő költségvetési keretet bevezetését, valamint a kormány
hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseinek
hitelesítéséért, illetve a költségvetési szabályok előzetes és utólagos
nyomon követéséért felelő költségvetési tanács fokozatos felállítását
tervezi.
(11)
Málta adóhivatalait a tervek
szerint egyetlen hatóságba tömörítik, aminek köszönhetően
egyszerűsödnek az adóbehajtási eljárások és javul az adócsalás elleni fellépés.
Az adózási morál javítása és az esedékes összegek beszedésének
előmozdítása érdekében felülvizsgálták a héaszabályozásban szereplő
büntetéseket és az esedékes adók utáni kamatokat. Számos más olyan intézkedést
is bevezettek, amelyek várhatóan Málta adórendszerének megerősítését is
szolgálják. Ezek az intézkedések jó irányba mutatnak, de hatásuk még nem
nyilvánvaló.
(12)
Annak ellenére, hogy Málta
továbbra is kihívásokkal szembesül államháztartásának fenntarthatóságát
illetően, ez idáig kis előrelépés történt az ország
nyugdíjrendszerének reformjai és egészségügyi szolgáltatásai fenntarthatósága
terén. Jóllehet Málta nyugdíj-stratégiai csoportot hozott létre a
nyugdíjrendszer összes reformlehetőségének értékelése céljából, a máltai
hatóságok amellett kötelezték el magukat, hogy a 2006-os nyugdíjreformban
körvonalazott mértéken túl nem emelik a törvényben előírt
nyugdíjkorhatárt. A törvényben előírt nyugdíjkorhatár így továbbra sincs
összekötve a várható élettartammal, ami a nyugdíjak hosszú távú fenntarthatósága
és megfelelősége szempontjából problematikus. Málta ezeket a
hiányosságokat munkaerő-piaci intézkedésekkel és főként a tevékeny
időskorra vonatkozó, nemrégiben elfogadott stratégiával szándékozik
kezelni, ugyanakkor kevéssé valószínű, hogy ez megoldaná a problémát. Az
egészségügyi rendszer fenntarthatósága újabb kihívást tartogat, mivel az
előrejelzések szerint emelni fogja az elöregedéssel összefüggő
kiadásokat. Nemrégiben fogadtak el egy tervezetet a nemzeti egészségügyi
rendszerekre vonatkozó stratégiával kapcsolatban, de az még nem világos, hogy
miként történik a végrehajtása, és milyen eredményeket hoz majd a költséghatékonyság
és a fenntarthatóság területén. Meg kell erősíteni az állami alapellátást.
(13)
Máltán a korai iskolaelhagyás
aránya továbbra is nagyon magas, de születnek intézkedések ennek csökkentésére,
és folyamatban van egy átfogó nyomonkövetési rendszer felállítása. Ennek
ellenére az alapkészségek elsajátítása változatlanul alacsony szintű, ami
kedvezőtlenül befolyásolja az írástudást és a korai iskolaelhagyást. A
közelmúltban elfogadott nemzeti írástudási stratégia megfelelő
végrehajtása várhatóan erősíteni fogja az e hiányosság kezelésére irányuló
erőfeszítéseket. Mindez olyan további intézkedésekkel egészítendő ki,
amelyek várhatóan növelik a képzés és az oktatás munkaerő-piaci
relevanciáját. Ide tartozik a tanulószerződéses gyakorlati képzés reformja,
az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégia létrehozása, a
munkaalapú tanulás bevezetése a szakképzés és -oktatás területén, valamint az
Európai Szociális Alapból finanszírozott speciális program megvalósítása.
(14)
Máltán jelenleg számos fontos
intézkedés van folyamatban, amelyek célja a nők munkaerő-piaci
részvételének növelése, elsősorban ingyenes gyermekgondozási
szolgáltatások dolgozó vagy továbbtanuló szülők számára való biztosítása
révén. Ezen intézkedések eredményes végrehajtása döntő fontosságú lesz.
Emellett annak érdekében, hogy a szülői feladat jobban
összeegyeztethető legyen a munkával, a hatóságok igyekeznek
lehetőséget biztosítani napközire és az iskola hivatalos nyitvatartási
ideje előtti gyermekfelügyeletre. Tervbe vannak véve olyan
adókedvezmények, amelyek arra ösztönöznék a szülőket, hogy a korábbi
rendszerek alatt már működő gyermekgondozási intézményekbe küldjék
gyermekeiket. Ezzel szemben nem sok minden történik a rugalmas munkafeltételek
(például távmunka és a rugalmas munkaidő) elősegítése és biztosítása
terén, noha az előmozdítaná a nők munkaerő-piaci
visszailleszkedését.
(15)
Nemzetközi versenyképességének
további javítása érdekében Máltának – a bérek és a termelékenység alakulása
közötti összhang hiányából eredő lehetséges negatív hatás elkerülésén túl
– kezelnie kell az energia- és a közlekedési ágazatban fennálló, az ország
potenciálját a magas energiaköltségek miatt gyengítő infrastrukturális
hiányosságokat is. Az év végén esedékes a
villamosenergia-rendszerösszekötő létrehozásának befejezése Olaszországgal,
ami javítani fogja az ellátás biztonságát és hozzájárulhat az ellátás
diverzifikálásához és a külsőleg előállított megújuló energia
használatához. Az európai gázhálózattal tervezett összeköttetés is elő
fogja segíteni Málta energiaszerkezetének változatosabbá tételét, és így az
ország kevésbé lesz egyetlen fő energiaforrásra utalva, ami az üzleti
tevékenységek szempontjából vonzóbb helyszínné teszi. A megújuló
energiaforrásokból otthon előállított energia – a fotovoltaikus energia
terén elért némi sikeren túl – további kiaknázandó lehetőséget hordoz.
(16)
A közigazgatás terén fennálló
egyes hiányosságok korlátozzák Málta üzleti környezetének további
fejlődését. Jóllehet a közbeszerzés terén hozott javító intézkedések a
megfelelő irányba mutatnak, a közbeszerzési eljárások továbbra is
túlságosan hosszúak, ami a közkiadások elégtelen felhasználását eredményezi.
Ezekre az intézkedésekre vonatkozóan nincsenek célok megállapítva, ami
megnehezíti eredményességük értékelését. Az idegen tőkével történő
finanszírozás alternatíváinak hiánya magas finanszírozási költséget eredményez
a vállalkozások számára, ami hátrányosan befolyásolja gazdasági
tevékenységüket. A vállalati hitelfinanszírozás preferálása emellett rendkívül
magas vállalati tőkeáttételhez és nem megfelelő tőkeallokációhoz
vezethet. Ezért további lehetőségeket kell keresni a nem
adósságjellegű finanszírozásra. Az igazságszolgáltatási rendszer esetében
továbbra is fennállnak a Máltához intézett 2013. évi ajánlásban feltüntetett
hiányosságok. Jóllehet az igazságügy reformjára vonatkozóan 2013 novemberében
előterjesztett számos bizottsági reformjavaslat közül a tervek szerint 2014
végére több is megvalósul, a pontos ütemterv és az intézkedések rangsorolásának
bejelentése még várat magára. Az sem egyértelmű továbbá, hogy ezek az
intézkedések miként fogják kezelni az ügyhátralékot, különösen a fent
azonosított hiányosságok terén.
(17)
Málta a pénzügyi ágazat
stabilitásának biztosítása céljából megerősítette a szabályozási
felügyeletet. A máltai központi bank feladatai kiegészültek a makroprudenciális
felügyelettel, a pénzügyi stabilitási kérdések külön figyelmet kapnak és a
pénzügyi stabilitással foglalkozó közös testületet jogszabályba foglalták.
Kielégítő intézkedések születtek a hitelveszteségek fedezetére képzett
céltartalékok javítása érdekében, különösképpen a 9. banki szabály felülvizsgálatának
bevezetésén keresztül.
(18)
Az európai szemeszterrel
összefüggésben a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó
elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot.
Figyelembe vette nemcsak a programok Málta fenntartható költségvetési, valamint
társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét,
hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak,
tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós
szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell
megerősíteni. Az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi a Bizottság európai
szemeszter keretében tett ajánlásait.
(19)
A Tanács ezen értékelés
fényében megvizsgálta Málta stabilitási programját, és arról alkotott
véleményét[9]
különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.
(20)
Az európai szemeszter keretében
a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó
elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Máltának biztosítania kell ezen
ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is,
AJÁNLJA, hogy Málta
2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           2014-ig
fenntartható módon szüntesse meg a túlzott hiányt. 2015-ben jelentősen
erősítse meg a költségvetési stratégiát és biztosítsa a GDP 0,6 %-ában
előírt strukturális kiigazítást a középtávú költségvetési cél felé. Ezt
követően évente hajtson végre a GDP legalább 0,5 %-át kitevő
strukturális kiigazítást, illetve ennél többet jó gazdasági feltételek
fennállása esetén vagy az adósságszabály ahhoz szükséges betartása érdekében,
hogy az államadósság-rátát tartósan csökkenő pályára állítsa. Fejezze be a
költségvetési felelősségről szóló törvény elfogadását egy
kötelező erejű, szabályalapú, többéves költségvetési keret
felállítása, valamint a költségvetési szabályok nyomon követésével és a
költségvetési tervezést megalapozó makrogazdasági előrejelzések
hitelesítésével megbízott független intézmény létrehozása céljából. Folytassa
az adózási morál javítását és az adócsalás elleni küzdelmet az eddig hozott
intézkedések folyamatos bevezetésének és értékelésének biztosítása, valamint további
intézkedések meghozatala, főként az elektronikus fizetési módok használatának
előmozdítása révén.
2.           Gyorsítsa fel a folyamatban
lévő nyugdíjreformot elsősorban a törvényben előírt
nyugdíjkorhatár tervezett emelésének felgyorsítása, azt követően pedig a
várható élettartammal való összekapcsolása révén. Gondoskodjon arról, hogy az
egészségügyi rendszer átfogó reformja a rendelkezésre álló források
költséghatékony és fenntartható felhasználását, így az alapellátás
megerősítését eredményezze.
3.           Folytassa az oktatás és a
képzés munkaerő-piaci relevanciájának kezelésére, valamint az
alapkészségek elsajátításának javítására irányuló szakpolitikai törekvéseit
azáltal, hogy felgyorsítja a tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszer
régen esedékes reformjával kapcsolatos fellépéseit. Csökkentse tovább a korai
iskolaelhagyást többek között a bejelentett nemzeti írástudási stratégia
véglegesítése és végrehajtása által. Rugalmas munkafeltételek biztosítása
mellett továbbra is javítsa a nők munkaerő-piaci részvételét, különösen
azokét, akik vissza kívánnak térni a munkaerőpiacra.
4.           Diverzifikálja a gazdaság
energiaszerkezetét, többek között a megújuló energiaforrásból előállított
energia arányát.
5.           Folytassa a közbeszerzési
eljárások hatékonyságának javítását és az azokhoz szükséges idő
csökkentését; hozzon létre alternatívákat a vállalkozások számára az idegen
tőkével történő finanszírozásra azáltal, hogy megerősíti a
tőkepiacokhoz való hozzáférést és kockázati tőkealapokat hoz létre; és
a tervezett igazságszolgáltatási reform időben történő és eredményes
végrehajtása révén növelje az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2014) 419 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129.
[4]               HL L 140., 2013.5.27., 11. o.
[5]               C(2013) 8007 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 150 final
[9]               Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
szerint.


title: 2011/645/EU: A Tanács ajánlása ( 2011. február 15. ) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2009. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

text:
               1.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/13

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2011. február 15.)
   az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2009. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről
   (2011/645/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással (1) módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS–EGK-egyezményre (2),
   tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA), és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 66–74. cikkére,
   megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó 2009. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évről szóló éves jelentését a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottságnak az éves jelentésben található válaszaival együtt (5),
   mivel:

               (1)

               A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

               (2)

               A 2009. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a nyolcadik EFA 2009. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2011. február 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MATOLCSY Gy.

      (1)  HL L 156., 1998.5.29., 3. o.

      (2)  HL L 229., 1991.8.17., 3. o.

      (3)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (4)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (5)  HL C 303., 2010.11.9., 243. o.