               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 512 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Olaszország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Olaszország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanebben az időpontban az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)Az Olaszországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Olaszországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Olaszország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Az elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a magas államadósság és a tartósan gyenge termelékenységnövekedés határokon átnyúló jelentőségű kockázatokat eredményez, összefüggésben a jelentős munkanélküliséggel és a nemteljesítő hitelek még mindig nagy állományával.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az Uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Olaszországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei valószínűleg nem egyformán érintik a különböző olasz régiókat és területeket a régóta fennálló gazdasági és társadalmi különbségek, a versenyképességi potenciál és a turizmustól való függés mértékének eltérései miatt. Ez azzal a kockázattal jár, hogy az Olaszországon belüli regionális és területi egyenlőtlenségek elmélyülnek, és még nagyobb lesz a különbség a kevésbé fejlett és a fejlettebb régiók, a társadalmi perifériák és a többi városi terület, valamint egyes városi és vidéki területek között. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Olaszország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi stabilitási programját.

               (11)Olaszország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,6 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 10,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. Az előrejelzések szerint a költségvetési hiány 2021-ben 5,7 %-ra csökken. Miután 2019-ben a GDP 134,8 %-án stabilizálódott, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 155,7 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi. A költségvetési előrejelzések mögött országspecifikus kockázatok húzódnak meg, nevezetesen az állami garanciák jelentős mérete és az állampapírok hozamának ingadozása.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Olaszország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések 2020-ban a GDP 4,5 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi ellátás és a polgári védelem megerősítése, a kiterjesztett bérkiegészítési rendszerek, valamint az önfoglalkoztatóknak és cégeknek nyújtott pénzügyi támogatás. Emellett Olaszország olyan intézkedéseket jelentett be – többek között adóhalasztást és hitelgaranciákat –, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Összességében az Olaszország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Olaszország költségvetési egyenlege 2020-ban a GDP –11,1 %-át, 2021-ben pedig –5,6 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban a GDP 158,9 %-át, 2021-ben pedig 153,6 %-át éri el.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Olaszország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak és a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy nincs elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesül-e vagy sem, miközben a hiánykritérium nem teljesül.

               (16)A Covid-19 világjárvány példátlan nyomás alá helyezte a nemzeti egészségügyi rendszert, és felszínre hozta a strukturális hiányosságokat, valamint a válsághelyzetekre való felkészültség megerősítésének szükségességét. Az uniós átlag alatti egészségügyi kiadások ellenére Olaszország egészségügyi rendszerét nagymértékben szakosodott és jó minőségű egyetemes szolgáltatások jellemzik, és az ország általában sikeresen biztosította az ellátás hozzáférhetőségét. Mindazonáltal — különösen a járvány kitörésekor – az egészségügyi rendszer irányításának széttagoltsága, valamint a központi és regionális hatóságok közötti koordinációs problémák lelassították a járvány visszaszorítására irányuló egyes intézkedések végrehajtását. A regionális egészségügyi rendszerek válságra adott válasza elsősorban az egészségügyi dolgozók és a helyi szociális szolgálatok rendkívüli mozgósításán alapult. Ez ellensúlyozta a fizikai infrastruktúra, az egészségügyi dolgozók száma és az elmúlt években a struktúrák és szolgáltatások javítására irányuló beruházások terén fennálló hiányosságokat. Az olasz kormány jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy visszafogja a vírus terjedését, enyhítse a kórházakra nehezedő nyomást és további gondozási kapacitást biztosítson. Készülőben van egy a járvány megfékezésére irányuló hosszabb távú stratégia a termelő tevékenységhez való biztonságos visszatérés biztosítása érdekében. Az irányítási folyamatok és a válsághelyzet-felkészültségi tervek javítása mellett a Covid-19 utáni szakpolitikáknak az egészségügy terén fennálló közberuházások hiányának csökkentésére kell irányulniuk. Közép- és hosszú távon kulcsfontosságú lesz egy olyan stratégiai beruházási terv kidolgozása, amely az olasz egészségügyi rendszer ellenálló képességének javítására és az ellátás hozzáférhetőségének folyamatos biztosítására irányul. Az egészségügyi munkaerő létszámára vonatkozó jelenlegi előrejelzések fényében kiemelten kell kezelni az egészségügyi munkaerő képzésével, felvételével és megtartásával kapcsolatos szűk keresztmetszetek megszüntetésére irányuló szakpolitikák kidolgozását.

               (17)Az egészségügyi válságra válaszul elfogadott korlátozó intézkedések jelentős negatív hatást gyakorolnak a munkaerőpiacra és a szociális körülményekre. A válságot megelőzően lassan javult a szociális helyzet, bár a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata, a dolgozói szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek továbbra is jelentősek maradtak, és számottevőek voltak a regionális különbségek. Tekintettel a Covid19-járvány közvetlen hatására és későbbi következményeire, szükség van a szociális védőhálók megerősítésére a foglalkoztatási helyzettől független megfelelő jövedelempótlás biztosítása érdekében, beleértve azokat, akik nehézségekkel küzdenek a szociális védelemhez való hozzáférés terén. A jövedelempótlás és a támogatás megerősítése különösen fontos az atipikus munkavállalók és a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára. Kulcsfontosságú emellett a társadalmi és munkaerőpiaci integrációt előmozdító szolgáltatások nyújtása. Enyhítheti a válság hatásait az új minimumjövedelem-rendszer, amelynek keretében az elmúlt évben több mint egymillió háztartás részesült (átlagosan 513 EUR-s) ellátásban. A kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok elérését azonban még javítani kell. A kormány ideiglenes jelleggel kiegészítő „sürgősségi jövedelmet” vezetett be a minimumjövedelemre eddig nem jogosult háztartások támogatására. Az árnyékgazdaságban – különösen például a mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban és az építőiparban – foglalkoztatottak esetében szintén fennáll a szociális védelemhez és a jövedelemtámogatáshoz való hozzáférés hiányosságainak kockázata. E probléma kezelése érdekében a kormány a közelmúltban enyhítette a be nem jelentett munkavállalók foglalkoztatási státuszának legalizálására, valamint a migráns munkavállalók tartózkodási engedélyének megszerzésére vagy meghosszabbítására vonatkozó szabályokat. A negatív demográfiai tendenciák és a képzett munkaerő elvándorlása szintén hátrányosan befolyásolják a növekedési kilátásokat. A romló munkaerőpiaci feltételek mellett a déli régiókban és a vidéki térségekben a minőségi szolgáltatások hiánya is hozzájárul az elnéptelenedéshez. Az e-szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása kulcsfontosságú, különösen a korlátozott mobilitás összefüggésében.

               (18)A válság kialakulása óta Olaszország lépéseket tesz a foglalkoztatásra gyakorolt hatás enyhítésére. Jelentős szerepe volt a csökkentett munkaidős foglalkoztatásnak (Cassa integrazione), és várhatóan a jövőben is így lesz. A támogathatóságot kiterjesztették a kis- és mikrovállalkozásokra, valamint valamennyi gazdasági ágazatra és munkavállalóra. Emellett az önfoglalkoztatók számára külön (ideiglenes) rendszert hoztak létre. A válságot megelőzően a munkaerőpiaci feltételek folyamatos javulása volt jellemző. 2019-ben a foglalkoztatási ráta elérte a 64 %-ot, ami a valaha mért legmagasabb arány. Ez azonban még mindig jóval alacsonyabb volt az uniós átlagnál. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta tartósan magas volt, és más mutatók is a munkaerőpiac pangására utaltak, a munkanélküliség 2020-ban várhatóan tovább emelkedik, 11,8 %-ra, majd 2021-ben 10,7 %-ra javul. Emellett magas a határozott idejű szerződések aránya, még akkor is, ha 2018 közepe óta az új munkahelyek jelentős részére a határozatlan idejű foglalkoztatás jellemző. A fenntartható és inkluzív helyreállítás előmozdítása érdekében a jövőben kulcsfontosságú lesz az inaktív fiatalok és nők munkaerőpiaci integrációja. Intézkedéseket vezettek be az állami foglalkoztatási szolgálatok megerősítése és a szociális szolgálatokkal, a felnőttoktatással, valamint a szakképzéssel való jobb integrációja érdekében. Mindazonáltal e szolgálatok munkaközvetítési kapacitása továbbra is gyenge és nagyok a különbségek a régiók között. A munkáltatók bevonása szintén csekély mértékű. A korlátozó intézkedések fokozatos megszüntetésével a vállalkozások és a munkavállalók számára támogatást jelenthetnek a rugalmas munkafeltételek és a távmunka lehetősége. A válságra reagálva a kormány ideiglenes intézkedéseket fogadott el a magánélet és a munka összehangolása céljából, ezek közé tartozik az intelligens munkavégzés és a különleges szabadságok előmozdítása, valamint gyermekfelügyelet igénybevételét lehetővé tevő utalványok biztosítása. A közelmúltbeli erőfeszítések ellenére az esélyegyenlőséget, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúlyt előmozdító intézkedések, továbbá a megfizethető kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások továbbra is gyengék és rosszul integráltak.

               (19)A jelenlegi veszélyhelyzet rávilágít arra is, hogy javítani kell a digitális tanulást és készségeket, többek között a munkaképes korú felnőttek esetében, továbbá a távoktatást. Az oktatásra és a készségekre irányuló beruházás kulcsfontosságú az intelligens és inkluzív helyreállítás előmozdítása, valamint a zöld és digitális átállás megvalósítása terén tett további előrelépés szempontjából. Ezzel összefüggésben Olaszországban az oktatási és képzési eredmények változatlanul komoly problémát jelentenek. Jelentős regionális különbségek vannak az alapkészségek elsajátítása terén, és a korai iskolaelhagyók aránya jóval meghaladja az uniós átlagot (2019-ben 13,5 % a 10,3 %-hoz képest), különösen az Unión kívül született tanulók esetében (33 %). A korlátozott mobilitás miatt a regionális és területi egyenlőtlenségek kockázata egyre nagyobb. Ennek ismeretében különösen fontos a távoktatásra, valamint az oktatók és a tanulók által igénybe vehető digitális infrastruktúrára és készségfejlesztésükre irányuló beruházás. Olaszországban a természettudományok és a műszaki tudományok területén végzettek aránya is alacsonyabb az uniós átlagnál, és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya továbbra is nagyon alacsony (2019-ben 27,6 %). Ezenkívül az olasz vállalkozások más országokkal összehasonlítva kevesebbet fektetnek be alkalmazottaik informatikai képzésébe. Az alacsony képzettségű felnőttek képzésben való csekély részvétele szintén aggályos, tekintettel arra, hogy visszaesőben van az alacsony képzettséget igénylő munkahelyek száma. A továbbképzés és az átképzés továbbra is ugyanolyan fontos annak érdekében, hogy a munkavállalók rendelkezzenek a munkaerőpiac szempontjából releváns készségekkel, és támogatást kapjon a digitálisabb és fenntarthatóbb gazdaságra való méltányos átállás.

               (20)A válság megerősítette, hogy szükség van a vállalkozások finanszírozáshoz jutásának támogatására. Olaszország számos programot fogadott el a vállalkozások pénzforgalmának támogatására, többek között a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatását célzó állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret
                  8
                alapján. E programok hatékony végrehajtása – többek között a bankrendszer által nyújtott garanciák révén – kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy valamennyi vállalkozás, és mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint a leginkább érintett ágazatokban és földrajzi területeken működő vállalkozások, továbbá az innovatív vállalkozások is kiaknázhassák előnyeit. Az említett intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A közvetlen vissza nem térítendő támogatások és a piaci alapú finanszírozás ösztönzése szintén hozzájárulhat a kkv-k és az innovatív vállalkozások likviditási támogatásához. Az innovatív vállalkozások, amelyek sok esetben nem tudnak biztosítékot nyújtani, nehezebben jutnak hitelhez, és a jelenlegi válság tovább súlyosbíthatja a helyzetet. Az államnak fizetendő adók és társadalombiztosítási járulékok elhalasztása hozzájárult a vállalkozások likviditásának javításához. Mindazonáltal el kell kerülni, hogy a jóváhagyott kifizetésekre – akár a közigazgatás és a vállalkozások között, akár vállalkozások között – késedelemmel kerüljön sor, mert ez hátrányosan érintheti valamennyi cég likviditását, különösen a kisebbekét.

               (21)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A zöld átállást támogató beruházások különösen fontosak lesznek a helyreállítás támogatásához és a jövőbeli ellenálló képesség fokozásához. Olaszország rendkívül kiszolgáltatott a szélsőséges időjárásnak és a hidrogeológiai katasztrófáknak, például az aszályoknak és az erdőtüzeknek. Olaszország klímasemleges gazdasággá való átalakulásához hosszú távon jelentős magán- és állami beruházásokra lesz szükség, különösen a megújulóenergia-termelés új formái, a villamosenergia-infrastruktúra és az energiahatékonyság terén. Olaszország nemzeti energia- és klímaterve meghatározza a zöld megállapodáshoz kapcsolódó, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó beruházásokat. Ezek elengedhetetlenek az éghajlatváltozás jelentette fenyegetés kezeléséhez, miközben alapvető szerepet játszanak Olaszország helyreállításában és ellenálló képességének erősítésében. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházások az olasz városokban, és különösen a Pó-medencében a légszennyezés által az emberi egészségre gyakorolt hatás csökkentése szempontjából is kulcsfontosságúak. Például a fenntartható mobilitási kezdeményezések végrehajtása, így a helyi tömegközlekedésben használt buszok korszerűsítése hozzájárulhat mind a forgalmi torlódások, mind a légszennyezés kezeléséhez. A víz- és hulladékgazdálkodás terén megfigyelhető infrastrukturális hiányosságok – különösen a déli régiókban – környezeti és egészségügyi következményekkel járnak, ami jelentős költséget és bevételkiesést jelent az olasz gazdaság számára. Általánosságban az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség minden infrastruktúra, így az egészségügyi infrastruktúra esetében is releváns. Ehhez alkalmazkodási stratégiákra van szükség. A környezetvédelmi és éghajlatváltozási kihívások – például a hidrológiai kockázatok, a fenntartható városi mobilitás, az energiahatékonyság, a körforgásos gazdaság és az ipari átalakulás – kezelése lehetőséget teremt a termelékenység javítására, a nem fenntartható gyakorlatok elkerülése mellett. Ugyanakkor az ilyen projektekre irányuló beruházások hozzájárulhatnak a munkahelyteremtéshez és a válság utáni helyreállítás fenntartásához. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Olaszországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés
                  9
                D. mellékletében ismertetett területeken. Így Olaszország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (22)A Covid19-járvány nyomán bevezetett korlátozások egyértelművé tették a gazdaság digitalizálására irányuló beruházások fontosságát és a digitális infrastruktúrák jelentőségét. Az olaszországi vállalkozások – különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások – digitális intenzitásának és digitális ismereteinek alacsony szintje hátráltatta az e-kereskedelemben való részvételüket és a távmunka-rendszerek bevezetését, valamint a digitális eszközök kínálatát és alkalmazását a kijárási korlátozás időszakában. A digitalizációba és a készségekbe való beruházás célzott nemzeti szakpolitikák folyamatos és időben történő végrehajtása révén elengedhetetlen az e-üzleti modellek fejlesztéséhez és a vállalkozások alkalmazkodásának elősegítéséhez, valamint a termelékenység és a versenyképesség fokozásához. A gyors és megbízható digitális infrastruktúrához való hozzáférés kulcsfontosságúnak bizonyult a kormányzat, az oktatás, az egészségügy és az orvostudomány számára szükséges alapvető szolgáltatások, továbbá a járvány nyomon követésének és ellenőrzés alatt tartásának biztosításához. Olaszországban még mindig nem megfelelő a vidéki területek felhasználói végpontig kiépített optikai szálas hálózattal való lefedettsége. Konkrét intézkedéseket kell elfogadni e hiányosság kezelésére, valamint a kiépítés további ösztönzésére.

               (23)A kutatási és innovációs rendszer stabil működéséhez folyamatos, koherens és tényeken alapuló szakpolitikai támogatásra, valamint beruházásokra és megfelelő humán tőkére van szükség. A jelenlegi válság egyértelműen rávilágított arra, hogy tovább kell erősíteni a kutatók közötti gyors információcserét, többek között az eredményekhez és bizonyítékokhoz való ingyenes hozzáférés biztosítását a felhasználók számára és a nyílt tudományt. Ez utóbbinak a tudomány és a vállalkozások együttműködésével együtt fontos szerepe van a kutatási eredmények – többek között az oltóanyagok és terápiák terén szükséges eredmények – piacra juttatásában, építve Olaszország jelentőségére a gyógyászati, ipari és kutatási ágazatban.

               (24)A hatékony közigazgatás nélkülözhetetlen annak biztosításához, hogy a szükséghelyzet kezelésére és a gazdaság helyreállításának támogatására elfogadott intézkedések végrehajtása ne lassuljon le. Az állami szektor szűk keresztmetszetei meggátolhatják a szociális ellátások folyósításának, a likviditási intézkedéseknek és a beruházások előreütemezésének stb. hatékony megvalósítását. Problémát jelentenek a hosszadalmas eljárások, köztük a polgári igazságszolgáltatási eljárások, a digitalizáció alacsony szintje és a gyenge adminisztratív kapacitás. Az eljárások és ellenőrzések gyors lebonyolítására van szükség, tekintettel arra, hogy jelentős közforrásokat fordítanak a gazdasági tevékenység támogatására. A válság előtt eltérő mértékű volt a közigazgatás digitalizációja. Alacsony szintű volt a közigazgatási szervek és az állampolgárok közötti online interakció. Nem nőtt a régiók és települések által kezelt olyan adminisztratív eljárások aránya, amelyek teljes mértékben digitálisan kezdeményezhetők és lebonyolíthatók. A válság felszínre hozta a digitális közszolgáltatások interoperabilitásának hiányát is. A közigazgatás üzleti reagálóképességének elősegítése érdekében javítani és egyszerűsíteni kell az ágazati szabályozásokat, ugyanakkor meg kell szüntetni a verseny még fennálló akadályait. Végezetül a hatékony igazságszolgáltatási rendszer kulcsfontosságú a beruházások és vállalkozások számára vonzó gazdaság szempontjából, és fontos szerepet fog játszani a helyreállításban, többek között a hatékony mentési és helyreállítási keretek biztosítása révén.

               (25)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (26)Az olasz kormány által a háztartások és a vállalkozások támogatása érdekében elfogadott intézkedések előnyösek a bankszektor tőkeellátottságának és ellenálló képességének megőrzése szempontjából is a jelenlegi nehéz működési feltételek között. Az elfogadott enyhítő intézkedések – többek között a bankfelügyeletek által biztosított prudenciális rugalmasság – ellenére a Covid19-járvány következtében Unió-szerte romlott a banki eszközök minősége, és ez várhatóan a következő hetekben és hónapokban is folytatódni fog többek között Olaszországban is. Ez hatással van a nemteljesítő hitelek állományának csökkentésére irányuló erőfeszítésekre, többek között a bírósági eljárások és az értékvesztett eszközök szanálásával kapcsolatos tevékenységek lelassulása miatt. Ezzel összefüggésben az eszközminőség megőrzésének fontos előfeltétele a válság által érintett életképes hitelfelvevők számára biztosított fenntartható megoldások előmozdítása többek között a jogi automatizmusok elkerülésével. Ezzel párhuzamosan az eszközminőség romlására és a prudens hitelezési előírásokra vonatkozó pontos adatszolgáltatás biztosítása szintén hozzájárulhat a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának működéséhez, és visszafoghatja a nemteljesítő hitelek elidegenítésére irányuló meglévő kezdeményezésekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.

               (27)A korrupció hatékony megelőzése és szankcionálása fontos szerepet játszhat Olaszország válság utáni helyreállításában. A közszféra átláthatósága és mindenekelőtt a korrupció leküzdését célzó megerősített ellenőrzés megakadályozhatja a szervezett bűnözők arra irányuló próbálkozásait, hogy beszivárogjanak a gazdasági és pénzügyi életbe, torzítsák a közbeszerzési eljárásokat és szélesebb értelemben véve eltérítsék a beruházásokhoz szükséges közforrásokat. Ugyanakkor a közbeszerzési eljárásoknak hatékonynak kell maradniuk, és meg kell teremteni az egyensúlyt az alapos nyomon követés és a kellő időben történő végrehajtás igénye között. A fellebbviteli büntetőbíróságok ügyintézési ideje továbbra is aggodalomra ad okot, de a parlament jelenleg tárgyalja a büntetőeljárások észszerűsítését célzó átfogó reformokat. Olaszország korrupcióellenes keretét nemrégiben megerősítették, de ki kell egészíteni, többek között a választott köztisztviselőkre vonatkozó összeférhetetlenség esetén alkalmazandó szankciókkal.

               (28)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Olaszország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (29)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-válság gazdasági hatásainak gyors felszámolásához. Olaszországnak mint az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak – figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euróövezet ajánlásaival, és összhangban álljanak a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (30)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Olaszország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot, valamint az előző években Olaszországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak az Olaszország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (31)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  10
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               (32)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a [2020. évi nemzeti reformprogramot és] a 2020. évi stabilitási programot. Ezek az ajánlások figyelembe veszik a világjárvány kezelésének és a gazdasági helyreállítás elősegítésének szükségességét, ami az első szükséges lépés az egyensúlyhiányok kiigazításának lehetővé tételéhez. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányokra közvetlenül irányuló ajánlásokat az 1., 2., 3. és 4. ajánlás tartalmazza,

               AJÁNLJA, hogy Olaszország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer ellenálló képességét és kapacitását az egészségügyi munkaerő, a kritikus orvosi eszközök és infrastruktúra terén. Javítsa a koordinációt a nemzeti és a regionális hatóságok között.

               2.Biztosítsa a megfelelő jövedelempótlást és a szociális védelemhez való hozzáférést, különösen az atipikus munkavállalók esetében. Enyhítse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között rugalmas munkafeltételek révén és a foglalkoztatás aktív támogatásával. Erősítse meg a távoktatást és a készségeket, beleértve a digitális készségeket.

               3.Gondoskodjon a reálgazdaság – többek között a kis- és középvállalkozások, az innovatív vállalkozások és az önfoglalkoztatók – számára likviditást biztosító intézkedések hatékony végrehajtásáról. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a kutatást és innovációt, a fenntartható tömegközlekedést, a hulladék- és vízgazdálkodást, valamint a megerősített digitális infrastruktúrát az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében.

               4.Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer eredményességét és a közigazgatás hatékonyságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        HL C 91I. 2020.3.20., 1. o.

                     (9)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (10)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 515 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Litvánia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Litvánia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Litvánia 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Litvániát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Litvániára vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Litvánia által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt
                  6
                fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. A szóban forgó módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Litvániát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatása az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el a litván ágazatok és régiók között. Ez a Litvánián belüli egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)2020. május 15-én Litvánia benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Litvánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 11,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 3,9 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 36,3 %-ára nőtt, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 50,6 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Litvánia költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint az említett költségvetési intézkedések a GDP 6,8 %-át tették ki. Az intézkedések magukban foglalnak adóhalasztásokat, orvosi eszközök vásárlásához nyújtott további finanszírozásokat, a munkahelyek fenntartását célzó támogatásokat és a Covid19 által érintett munkavállalók és önfoglalkoztatók számára biztosított szociális ellátásokat. Mivel az egyes intézkedések kialakításáról és végrehajtásáról szóló bizottsági elemzés rámutatott arra, hogy az intézkedések potenciális igénybevétele viszonylag alacsony, a Bizottság úgy vélte, hogy a kormányzati intézkedések kisebb hatás gyakorolnak az államháztartásra. Litvánia továbbá olyan diszkrecionális intézkedéseket jelentett be, amelyek ugyan nem rendelkeznek közvetlen költségvetési hatással, de hozzájárulnak a válságreagáláshoz, ideértve a vállalkozások számára nyújtott likviditástámogatást, amely a 2020. évi stabilitási program becslése szerint a GDP 3,8 %-át teszi ki. Az említett intézkedések magukban foglalnak (a GDP 2,9 %-át kitevő) hitelgaranciákat. Összességében a Litvánia által bevezetett intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szóban forgó intézkedések végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Litvánia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP -6,9 %-át, 2021-ben pedig a GDP -2,7 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Litvánia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint Litvánia GDP-je várhatóan 8 %-kal csökken, amelyet 2021-ben előreláthatólag 7,5 %-os gyors fellendülés követ. A Covid19-járványra való reagálás és a gazdasági következmények enyhítése érdekében Litvánia március 16-án a gazdaság fellendítését és a Covid19 terjedése következményeinek enyhítését célzó tervet terjesztett elő. A terv teljes összege 2,5 milliárd EUR, azaz az ország bruttó hazai termékének (GDP) 6,3 %-a, amelyből legfeljebb 500 millió EUR – a GDP 1,3 %-a – az egészségügyi rendszer számára szükséges erőforrások biztosítására fordítható. További 500 millió EUR-t különítettek el a munkahelyek és a jövedelmek védelmére. Az állami garanciaalapok kapacitását 500 millió EUR-val bővítették, valamint további, 500 millió EUR-ig terjedő állami garanciákat hagytak jóvá a gazdaság élénkítése érdekében. Az Európai Bizottság áprilisban több litván támogatási programot is jóváhagyott a Covid19-járvánnyal összefüggésben a litván gazdaság támogatása érdekében. E támogatások célja, hogy segítsék a vállalkozásokat az azonnali működőtőke-szükségletek fedezésében, hogy ezáltal folytatni tudják tevékenységüket a világjárvány ideje alatt és után. Emellett a Litván Nemzeti Bank enyhítette a kereskedelmi bankokra vonatkozó tőkekövetelmények egy részét a reálgazdaságnak nyújtott hitelezés növelésének érdekében.

               (17)Litvánia egészségügyi eredményei tartósan elmaradnak a többi tagállamétól, részben a nem megfelelő hatékonyságú és alacsony finanszírozású egészségügyi rendszer miatt. A jelenlegi világjárvány további nyomásnak tette ki a rendszert, és rávilágított többek között olyan egyéb strukturális kihívásokra, mint a szolgáltatások csak lassan javuló minősége, az egészségügyi alapellátásra fordított beruházások alacsony volumene, valamint a hatékonyabb és a szükségleteket jobban kielégítő kórházi hálózat kialakítása terén tett előrelépés hiánya. A Covid19-válság rávilágít arra is, hogy a munkaerőhiány, valamint a szolgáltatások és a szükségletek területi eloszlása közötti összhang hiánya egészségügyi egyenlőtlenségeket eredményez. Litvániának mozgósítania kell a jelenlegi válság kezeléséhez és a litván egészségügyi rendszer ellenálló képességének jövőbeni fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat. Míg az azonnali fellépés arra összpontosít, hogy a világjárvány ideje alatti életmentés céljából megerősítse az egészségügyi dolgozók, valamint a kritikus fontosságú orvosi eszközök és felszerelések alkotta kapacitásokat, a hosszabb távú beruházásokat is fokozni kell annak érdekében, hogy javuljon az egészségügyi rendszer ellenálló képessége, és ezáltal folytathassa tevékenységeit, optimális teljesítményt nyújthasson, illetve felkészülhessen az újabb sokkhatásokra. Ennek megvalósításához elegendő forrást kell elkülöníteni az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének, hatékonyságának és minőségének javítására, hogy a rendszer jobban tudjon reagálni a krónikus betegségekben szenvedők növekvő száma, az öregedés és a tartós egészségügyi egyenlőtlenségek jelentette kihívásokra. Az alapellátás és az e-egészségügy fejlesztése központi szerepet játszik e tekintetben. Litvániának továbbá azt is biztosítania kell, hogy az egészségügyi ellátás megfizethetőségének közelmúltbeli javulása ne kerüljön veszélybe. Végezetül a jövőbeli ellenálló képesség biztosításához arra is szükség lesz, hogy a rendszer jobban képes legyen az egészségtelen életmód csökkentésére (amely többek között az egyik fő oka Litvánia gyenge egészségügyi eredményeinek), valamint hogy több erőfeszítés irányuljon a tartós ápolási-gondozási ágazatnak az öregedő népesség ellátására való felkészítésére.

               (18)A Covid19-világjárvány előtt magas volt a munkaerőpiaci részvétel, a munkanélküliség pedig alacsony, ám a válság új kihívásokat eredményezett. Litvánia az uniós finanszírozásnak köszönhetően csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszert vezetett be, hogy csökkentse a világjárvány foglalkoztatásra gyakorolt hatásait, valamint számos egyéb intézkedést tett, melyek a vállalkozásokra és önfoglalkoztatókra gyakorolt negatív hatások enyhítését célozták. A válság előtt az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatóköre egyre csökkent, és a felnőttoktatásban való részvétel alacsony maradt. Azonban annak érdekében, hogy a munkanélküliek a lehető leghamarabb visszatérhessenek a munkaerőpiacra, szélesebb hatókörű aktív munkaerőpiaci intézkedések és a munkaerő átképzésére és továbbképzésére irányuló egyéb intézkedések szükségesek. Fontos a szociális partnerek kapacitásának megerősítése annak biztosítása érdekében, hogy érdemben és kellő időben részt vehessenek a válságból való kilábalási és helyreállítási folyamat megtervezésében.

               (19)Bár a válság előtt lépéseket tettek a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának csökkentése érdekében – például az általános gyermekellátási juttatás és a nyugdíjak növelése révén –, a szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenség mértéke még mindig az egyik legmagasabb szintet éri el az EU-ban. Litvániában viszonylag alacsonyak a szociális védelemre fordított közkiadások és a szociális transzfereknek a szegénység csökkentésére gyakorolt hatása csekély, és a szociális eredménytábla szerinti értékelés alapján kritikusnak minősül. Az adórendszer és a szociális ellátórendszer alacsony progresszivitása és gyenge újraelosztási képessége miatt az ország csak korlátozottan képes a közjavak és közszolgáltatások finanszírozására, illetve a szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentésére. A Covid19-világjárvány foglalkoztatásra és a háztartások jövedelmére gyakorolt negatív hatása valószínűleg súlyosbítja ezeket a problémákat. Ideiglenes intézkedésekre – például a támogathatósági szabályok, valamint egyes ellátások összegének és időtartamának felülvizsgálatára – lehet szükség annak biztosítása érdekében, hogy a világjárvány által leginkább sújtottak helyzete ne romoljon. Ki kell terjeszteni a szociális védőhálót, hogy valamennyi csoport – köztük az önfoglalkoztatók, az atipikus munkavállalók és a leginkább veszélyeztetettek csoportja – támogatáshoz jusson. A rászorulók támogatása érdekében meg kell erősíteni a fő szociális szolgáltatások biztosítását és fokozni kell a szociális lakások iránti igények kielégítését.

               (20)Bár a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára a közszektor-hiteleken és garanciákon keresztül nyújtott likviditási támogatásoknak rendkívül fontos szerepük van, a közvetítőknek hatékonyan és gyorsan kell kihelyezniük a vállalkozásoknak nyújtott likviditási támogatásokat, és a hitelfeltételek megszabásakor figyelembe kell venni a válsághelyzetet. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele és a hatóságok részéről történő szerződés szerinti kifizetések felgyorsítása szintén segíthet a kis- és középvállalkozások pénzforgalmának javításában. Az újonnan alapított induló és növekvő innovatív vállalkozásoknak egyedi támogatásra lehet szükségük, például közintézmények által kínált tőkerészesedések formájában, és olyan, a kockázatitőke-alapokra irányuló ösztönzőkre, amelyek nyomán a kockázatitőke-alapok növelnék befektetéseiket ezekben a vállalkozásokban. Folytatni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy csökkentsék a felesleges szabályozási és adminisztratív terheket, valamint hogy a polgárok és vállalkozások hatékony digitális közszolgáltatásokat vehessenek igénybe.

               (21)Litvániának gondoskodnia kell arról, hogy a gazdasági helyreállást előmozdító intézkedései előretekintőek legyenek és segítsék a digitális és zöld átállást azokon a területeken, ahol számos kihívással kell szembenézni. Az előbbiek tekintetében elmondható, hogy a digitális készségek az uniós átlag alatt vannak, és a kis- és középvállalkozások az infokommunikációs technológiák ismeretét igénylő álláshelyek betöltését illetően jelentős nehézségekről számolnak be. Míg az optikai hálózat kiépítése a városi és a vidéki területeken is az uniós átlag felett van, addig a vezetékes széles sávú lefedettség és az ehhez kapcsolódó elterjedtség igen alacsony, valamint a városi és a vidéki területek közötti hatalmas különbségek sem javulnak.

               (22)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A zöld átállás tekintetében Litvánia teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátása 2010 óta nagyrészt nem változott. Litvánia erőforrás-termelékenysége az egyik legalacsonyabb az EU-ban, és körforgásos (másodlagos) anyagfelhasználása jóval az uniós átlag alatt van. Litvánia nemzeti energia- és klímatervével összhangban az épületek energiateljesítményének az energiahatékonyság és a megújuló energiát használó megoldások révén történő javítása, a fűtési rendszerek korszerűsítése, valamint a közlekedési ágazat fenntarthatóságának javítása jelentősen hozzájárulna a gazdaság dekarbonizációjához. Az említett kérdések és egyéb jelentős környezeti és egészségügyi hatású problémák kezelésére irányuló célzott köz- és magánberuházások előmozdíthatják a növekedést és támogathatják az ellenálló képességet, valamint hozzájárulhatnak a válságból való fenntartható helyreállás biztosításához. A már tervbe vett beruházások révén gyorsan beazonosíthatóak lesznek azok a projektek, amelyek előreütemezése hozzájárulhatna a gazdasági helyreálláshoz, például az épületek felújítása és a megújuló energia terén. A középtávú helyreállítási intézkedések előkészítése során támaszkodni lehet a tagállamok nemzeti energia-és klímaterveire, a közös érdekű projektek listájára és az infrastruktúra-fejlesztési tervekre. Mindemellett a Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Litvánia fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az energia biztonságának és az uniós egységes piacba való integrálásának javítása. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Litvániában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Litvánia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (23)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (24)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Litvánia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (25)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú a Covid19 gazdasági hatásából való gyors helyreálláshoz. Litvániának, mint az eurót hivatalos pénznemeként használó tagállamnak – és figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (26)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a Litvánia gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Litvániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak azoknak Litvánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (27)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Litvánia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer ellenálló képességét, többek között a megfelelő finanszírozás mozgósítása, valamint az egészségügyi munkaerő és a kritikus fontosságú orvosi eszközök hiányának kezelése révén. Javítsa az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségét és minőségét.

               2.Enyhítse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását. Növelje az aktív munkapiaci intézkedések finanszírozását és hatókörét, és mozdítsa elő a készségfejlesztést. Biztosítsa a szociális védőháló hatókörét és megfelelőségét, és fejlessze az adórendszer és a szociális ellátórendszer hatékonyságát a szegénység elleni védelem érdekében.

               3.Támogassa a vállalkozások likviditását, különösen a kis- és középvállalkozások és az exportorientált ágazatok esetében. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást – mindenekelőtt a nagyon nagy kapacitású széles sávú hálózatok lefedettségét és elterjedését – a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a fenntartható közlekedést. Mozdítsa elő a technológiai innovációt a kis- és középvállalkozásokban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 514 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendelete az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5.o.), és az Európai Parlament és a Tanács 2020. április 23-i (EU) 2020/558 rendelete az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1.o.).

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 520 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Ausztria 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Ausztria 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Ausztria 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Ausztriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)Az Ausztriára vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Ausztriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Ausztria által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, a szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy komoly válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni elsősorban az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Ausztriát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik a régiókat, és mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmusra támaszkodó régiókat sújtják. Ez Ausztriában a regionális egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Ausztria 2020. április 14-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. április 30-án 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Ausztria jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A kormány 2020. évi stabilitási programjának technikai aktualizálása szerint az államháztartási egyenleg 2020-ban a GDP 8,0 %-át kitevő hiányra romlik a 2019-ben a GDP 0,7 %-át kitevő többletről. A hiány 2021-ben várhatóan a GDP 1,9 %-ára csökken. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2019-ben a GDP 70,4 %-ára romlott, ezt követően 2020-ban várhatóan a GDP 81,4 %-ára emelkedik a 2020. évi stabilitási program szerint. A makrogazdasági és a költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos nagy fokú bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Ausztria költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint az említett költségvetési intézkedések a GDP 5,0 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi ellátási szolgáltatások erősítése, a nehéz helyzetbe jutott ágazatok sürgősségi támogatása és a csökkentett munkaidős foglalkoztatás. Emellett Ausztria olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 5,0 %-át kitevőre becsült intézkedéseket fogadott el, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az említett intézkedések közé tartozik a személyijövedelemadó- és a társaságiadó-halasztás (a GDP 2,6 %-a) és a hitelgaranciák (a GDP 2,4 %-a). Összességében az Ausztria által elfogadott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az említett intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Ausztria államháztartási egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP –6,1 %-át, és 2021-ben a GDP –1,9 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta 2020-ban az előrejelzés szerint eléri a GDP 78,8 %-át, és 2021-ben a GDP 75,8 %-át.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Ausztria 2020-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték túllépését tervezi. Az elemzés arra utal, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)Az osztrák kormány példa nélküli intézkedéseket hozott a Covid19-vírus terjedésének megfékezésére. Szigorú karanténintézkedéseket és a közösségi kontaktusokat korlátozó szabályokat vezetett be, továbbá jelentős összegeket bocsátott az egészségügyi rendszer rendelkezésére berendezések és felszerelések vásárlása, a laboratóriumi kapacitás megerősítése és a rendelkezésre álló egészségügyi személyzet létszámának növelése céljából. Az egészségügyi alapellátás példátlan nyomás alá került a távkonzultációk, az orvosi vizsgálatok és az otthoni látogatások iránti igény jelentős megugrása miatt. A Covid19-járvány gyors kitörése súlyosan érintette Ausztria gazdaságát. A járvány megfékezésére irányuló nemzeti és nemzetközi intézkedések egyaránt sújtották a keresleti és a kínálati oldalt, és általános visszaesést eredményeztek. A GDP ezért 2020-ban várhatóan 5,5 %-kal csökken, ami nagyobb visszaesés a 2008–2009 közötti gazdasági és pénzügyi válság idején mértnél. Tekintettel arra, hogy az új fertőzések száma viszonylag gyorsan csökkent, Ausztria egyike volt azon európai országoknak, amelyek elsőként jelentették be a járvány megfékezésére irányuló intézkedések lazítását. A hosszú távú gazdasági károk elkerülése, továbbá a válság foglalkoztatási és szociális hatásainak enyhítése érdekében a kormány átfogó intézkedéscsomagot fogadott el az osztrák gazdaság támogatására (a csomag jelenleg 43 milliárd EUR összegű, ami a GDP 10 %-a). A csomag része a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (Kurzarbeit), mely lehetővé teszi a munkaórák számának akár 90 %-os csökkentését egy adott időszakban, miközben a munkáltatóknak megtérítik az alkalmazott utolsó nettó jövedelmének 80–90 %-át, az utolsó bruttó jövedelem függvényében. A vállalkozásokra kidolgozott átfogó intézkedéscsomag célja a likviditási problémák átmeneti megakadályozása, és közvetlen támogatás biztosítása a súlyosan érintett vállalkozásoknak és ágazatoknak, kiemelten pedig a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knak). Az intézkedések közé tartoznak a pénzátutalások, a hitel formájában nyújtott likviditási támogatás, a garanciák, a tőkeinjekciók és az adóhalasztás. Az említett intézkedések tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét.

               (17)Az osztrák egészségügyi rendszer eddig sikeresen kezelte a Covid19-világjárványt. Az alapellátás és a járóbeteg-szakellátás keretében nyújtott szolgáltatásoknak az egészségfejlesztésre és a betegségmegelőzésre való kiterjesztése előmozdítaná a lakosság egészségének javulását. A szolgáltatások magas színvonalának megőrzése mellett növelhető lenne a költséghatékonyság, nevezetesen hatékonyabb közbeszerzés, és generikus gyógyszerek révén. Ezenkívül Ausztria tartós ápolás-gondozási rendszere olyan strukturális és költségvetési kihívásokkal néz szembe, melyeket eddig nem kezeltek kellőképpen. A rendszer más rendszerekhez képest magas színvonalú szolgáltatásokat nyújt, azonban problémát jelent a létszám, amit a jelenlegi válság még érzékelhetőbbé és nyilvánvalóbbá tett. A tartós ápolás-gondozási ágazat nagy mértékben függ a más tagállamokból érkező ápolóktól, ami szükségessé teszi a határt átlépő munkavállalók szabad mozgásának biztosítását. Továbbá, a megfelelő díjazás vonzóbbá tehetné az ápolói szakmát.

               (18)Az adópolitika fontos szerepet játszik a háztartások és a vállalkozások támogatásában a kijárási korlátozások idején, és a válságot követően kulcsfontosságú lesz a gazdasági helyreállítás előmozdításában. Ausztria adószerkezetét a munkára nehezedő jelentős adóteher jellemzi, míg nagymértékben kihasználatlan a vagyon- és a környezetvédelmi adókban rejlő bevételi potenciál, a fogyasztási adókat pedig hatékonyabbá lehetne tenni. Az adóreformok elősegíthetnék, hogy az adószerkezetben nagyobb hangsúlyt kapjanak olyan források, melyek kevésbé hátrányosak az inkluzív és a fenntartható növekedésre nézve, és a helyreállításhoz szilárd alapot nyújtanak. Különösen az alkoholra és dohányra, a szennyezésre és az erőforrásfogyasztásra kivetett adók nem kellő mértékű alkalmazása eredményez kihasználatlan terelőhatásokat és bevételi potenciált. Az energiaadóztatás egyenetlen de általában alacsony szintje aláássa azt a hatékonyságot és eredményességet, amellyel szakpolitikai eszközként rendelkeznie kell a környezetbarát fogyasztás ösztönzéséhez. Nevezetesen a szén-dioxid-kibocsátás következetes adóztatása versenyképesebbé tenné az éghajlatbarát energiaforrásokat, és mozgásteret teremtene a költségvetésben a torzítóbb hatású adók csökkentéséhez. A szén-dioxid-kibocsátáshoz kapcsolódó magasabb adók elősegítenék a szennyezés társadalmi költségeinek internalizálását, a fogyasztókat arra ösztönöznék, hogy nagyobb mértékben támaszkodjanak megújuló energiaforrásokra, és előmozdítanák az éghajlatbarát technológiákba történő befektetéseket. Végezetül, a vagyonnal kapcsolatos adók igazságosabbá tennék az adórendszert, különösen a tekintetben, hogy Ausztriában tartósan nagyok a vagyoni egyenlőtlenségek. E tekintetben a rendszeres ingatlan- és örökösödési adók viszonylag növekedésbarátnak és progresszívnek bizonyultak, és nem hagyhatók figyelmen kívül az államháztartás helyreállításához szükséges adóbevételek generálása során.

               (19)Bár Ausztria jól teljesített a szociális jogok európai pilléréhez kapcsolódó szociális eredménytáblában, a lefedettség hiányosságai azt eredményezhetik, hogy a veszélyeztetett csoportok esetében nem valósul meg a jövedelem védelme a Covid19-válságban, ami további intézkedéseket tehet szükségessé. Míg az ifjúsági munkanélküliség nő, a munkanélküliek, a tartósan munkanélküli személyek, az atipikus foglalkoztatottak és a külföldön születettek különösen ki vannak téve a szegénység kockázatának. Döntő fontosságúak maradnak az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit és a továbbképzést biztosító aktív munkaerőpiaci intézkedések. A hátrányos helyzetű diákokat, így a fogyatékossággal élő tanulókat különösen nagy kihívások elé állítják az olyan körülmények, amelyek szükségessé teszik a távoktatást. Míg a 15 év alatti tanulók legalább 10 %-ának nincs hozzáférése a virtuális tanulási környezethez, az osztrák kormány a Covid19-válságra adott válaszként enyhítő intézkedéseket hozott, melyek keretében ellátta számítógépekkel a veszélyeztetett tanulókat. Fennáll azonban a veszélye annak, hogy az iskolai végzettség terén már meglévő, társadalmi-gazdasági és migráns háttérnek betudható különbségek felerősödnek. Egy olyan helyreállítási stratégia, amely javítja a hozzáférést az inkluzív, minőségi kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz (amiről bizonyított, hogy csökkenti a társadalmi hátrányokat), közép és hosszú távon társadalmi-gazdasági előnyökkel járna, és lehetőséget biztosítana a nőknek a munkaerőpiachoz való teljes hozzáférésre. A nők általános foglalkoztatási rátája magas volt a válság előtt, ám közel a felük részmunkaidőben dolgozott (ami az iskolák és a gyermekgondozási létesítmények rövid nyitvatartási idejének tudható be), és ez a nemek közötti jelentős, kiigazítatlan bérkülönbséghez vezetett.

               (20)A súlyosan érintett vállalkozások megsegítésére, az üzleti környezet megóvására és a fizetésképtelenség elkerülésére irányuló Covid19-támogatási intézkedések hatékonysága attól függ, hogy a közigazgatási szervek és közvetítők mennyire gyorsan és bürokráciamentes módon tudják azokat végrehajtani. Az induló vállalkozások és a növekvő innovatív vállalkozások esetében speciális támogatásra lehet szükség, például a közintézmények által vásárolt tőkerészesedés formájában, és a kockázatitőke-alapok arra való ösztönzésével, hogy többet fektessenek be az ilyen vállalkozásokba. Ennek célja a helyreállítás szempontjából létfontosságú vállalatok erősítése, de a stratégiailag fontos európai vállalatok kényszerkiárusításának elkerülése is. A súlyosan érintett vállalatoknak, különösen a kisebbeknek, a pénzügyi támogatás mellett támogató üzleti környezetre is szükségük van. Az adminisztratív terhek és a részletes szabályozás olyan költségekkel járnak, amelyeket a vállalkozások jelenleg a legkevésbé sem tudnak viselni. A szükségtelen terhek csökkentése és a hatékony digitális közszolgáltatások biztosítása hatékony módja annak, hogy a vállalkozásokat azonnali, kézzelfogható segítségben részesítsék anélkül, hogy ez terhelné az adófizetőket. A fizetésképtelenséget szabályozó keretet a megelőzésre kell irányítani, ugyanakkor biztosítania kell a gyors felszámolást és a „második esélyt”. Az olyan vitarendező hálózatok, mint a SOLVIT, segítséget nyújtanak a vállalkozásoknak az egységes piacot érő zavarok idején, és megfelelő erőforrásokra van szükségük.

               (21)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Az ilyen beruházások akkor lesznek a legeredményesebbek, ha azok az innovációra, a digitalizációra és a zöld átállásra összpontosítanak, amivel növelhető a termelékenység, és biztosítható a fenntartható versenyképesség. Ausztria kutatás-fejlesztési (K+F) intenzitása az Unióban az egyik legmagasabb, azonban az ország az innovációs eredmények tekintetében lemaradt a vezető innovátorok mögött. Tekintettel arra, hogy számos vállalkozás kutatási költségvetésére nagy nyomás nehezedik, most annál is inkább fontos, hogy Ausztria K+F erőfeszítései a kiváló tudományos erőfeszítésekben és az élvonalbeli innovációban öltsenek testet, továbbá fenn kell tartani az alapkutatásba irányuló közberuházásokat, és biztosítani kell a tőkefinanszírozást a növekvő innovatív vállalkozások számára. A digitalizáció a továbbiakban is fontos szerepet játszik a gazdaság megnyitásában és a lezárást követően az „új normalitásra” való felkészülésben. A termelékenységnövekedés tekintetében szűk keresztmetszetet jelent a digitális technológiák és üzleti modellek alacsony szintű elterjedtsége a kisebb vállalkozások körében. Míg az osztrákok digitális kompetenciái általában az uniós átlag felett vannak, a számítástechnikai végzettséget szerző hallgatók száma nem elegendő az összes rendelkezésre álló álláshely betöltéséhez. Annak érdekében, hogy magas szintre kerüljön például az e-kereskedelem, a távmunka és az e-közigazgatás, több infrastrukturális beruházásra (többek között az 5G és a vidéki széles sávú hálózatba), illetve a berendezésekbe és a készségekbe irányuló beruházásokra lesz szükség.

               (22)Ausztria klímasemleges gazdaságra történő átállásához tartós és jelentős magán- és közberuházásokra lesz szükség. Ausztria nemzeti energia- és klímaterve jelentős kihívásokat azonosít az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozóan 2030-ig megvalósítandó céljának elérése terén. Az erőforrás-termelékenység javítása a jövőbeli növekedés egyik fő hajtóereje, és egyben minimalizálja a környezeti hatásokat. A közlekedéssel kapcsolatos kibocsátások csökkentése döntő fontosságú a levegőminőségi normák és az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez. A zöld átállást támogató új beruházások előreütemezése és megvalósítása elősegíti az új zöld munkahelyek teremtését és a gazdaság újraindítását a válságkezelési állapotból való kilépéskor. Az ökoinnovációs beruházások maguk után vonják a termelékenység növekedését, és csökkentik Ausztria ökológiai lábnyomát. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Ausztriában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Ausztria a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (23)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (24)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Ausztria hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén történő előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (25)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontoságú a Covid19 okozta gazdasági károk gyors helyreállításához. Mivel Ausztria olyan tagállam, amelynek pénzneme az euró – továbbá figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatásait –, gondoskodnia kell arról, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (26)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Ausztria gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ausztriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Ausztria fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (27)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét különösen a lenti 1. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Ausztria 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer ellenálló képességét a népegészségügy és az alapellátás erősítése révén.

               2.Biztosítsa az oktatáshoz és a digitális tanuláshoz való egyenlő hozzáférést.

               3.Biztosítsa a likviditási és támogatási intézkedések hatékony végrehajtását különösen a kis- és középvállalkozások esetében, és csökkentse az adminisztratív és a szabályozási terhet. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt az innovációt, a fenntartható közlekedési infrastruktúrát, továbbá a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást.

               4.Az inkluzív és a fenntartható növekedés tekintetében tegye hatékonyabbá és támogatóbbá adószerkezetét.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 519 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).