title: Ajánlás: a Tanács határozata a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                     Brüsszel, 7.5.2008
                                                     SEC(2008) 572 végleges
                                          Ajánlás:
                              A TANÁCS HATÁROZATA
   a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozat hatályon kívül
                                        helyezéséről
                                 (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                    INDOKOLÁS
   1.        HÁTTÉR
   A Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és
   meghatározza az annak felismerésére és megszüntetésére szolgáló eljárást. A túlzott
   költségvetési hiány esetén követendő eljárást (EDP) tovább részletezte a túlzott hiány esetén
   követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi
   rendelet1, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2)
   bekezdése értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem
   betartását két kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiány
   túllépi-e a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve, ha az arány jelentős
   mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a
   referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a
   referenciaértékhez); és b) az államadósság túllépi-e a GDP 60%-ában meghatározott
   referenciaértéket (kivéve ha az adóssághányad elegendő mértékben csökken, és kielégítő
   ütemben közelít a referenciaértékhez).
   A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel
   összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához
   kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi
   rendelet2 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és
   október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó
   változókra vonatkozó adatokat34.
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   2
           HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
           módosított rendelet.
   3
           Szlovákia legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
           Szlovákia kihasználta a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló 2004. március 2-i Eurostat-
           határozat végrehajtására vonatkozó átmeneti időszakot és ennek eredményeként 2006 áprilisáig a 2005-
           ös nyugdíjreform nettó költsége nélkül jelentette be a hiányra és az adósságra vonatkozó adatokat (az
           Eurostat News Release 2004. szeptember 23-i 117/2004 száma az Eurostat News Release 2004. március
           2-i 30/2004 számában megjelent határozat végrehajtására vonatkozó átmeneti időszakról). Mivel a
           túlzott hiány esetén követendő eljárás különböző dokumentumai, különösen a 104. cikk (7) bekezdése
           szerinti tanácsi ajánlás, teljes mértékben figyelembe vették a 2004. márciusi Eurostat-határozatok
           következményeit, az ebben a dokumentumban idézett valamennyi hiány- és adósságadat tartalmazza a
           nyugdíjreform költségeit és így teljes mértékben összehasonlítható.
HU                                                        2                                                       HU
 ---pagebreak---    2004. május 12-én a Bizottság a 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával
   kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindítását Szlovákiával szemben, a
   2003-as, a GDP 3,6%-ának megfelelő államháztartási hiány miatt5. A Tanács 2004. július 5-
   én a Bizottság ajánlására megállapította6, hogy Szlovákiában a 104. cikk (6) bekezdése
   alapján túlzott hiány áll fenn. Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a
   104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat intézett Szlovákiához azzal a céllal, hogy a
   túlzott államháztartási hiányt legkésőbb 2007-re szüntesse meg 7.
   A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásában a Tanács azt ajánlotta a szlovák hatóságoknak,
   hogy „középtávú keretek között hozzanak intézkedéseket azon célkitűzésük elérése
   érdekében, hogy a hiányt hiteles és fenntartható módon legkésőbb 2007-ig a GDP 3%-a alá
   csökkentsék, a Tanács július 5-i, a 2004. májusban benyújtott konvergenciaprogramról szóló
   véleményében meghatározott hiány csökkenéséhez vezető pályával összhangban”; „szigorúan
   hajtsák végre a 2004. májusi konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket, különös
   tekintettel a javasolt további egészségügyi reformokkal és a közszektor további
   racionalizálásával összefüggőkre”; „gyorsítsák fel a költségvetés korrekcióját, amennyiben a
   végrehajtott strukturális reform a 2004. májusi konvergenciaprogramban foglalt
   előrejelzésekhez képest magasabb növekedést eredményez, különösen a tervezetten felüli
   költségvetési bevételek felhasználásával, elsősorban a hiány csökkentésének felgyorsítása
   érdekében”; és „tegyenek érdemi intézkedéseket 2004. november 5-ig a 2005. évre rögzített
   hiánycél elérése érdekében”.
   Emellett a Tanács felkérte a szlovák hatóságokat annak biztosítására, hogy „erősítsék a
   hároméves költségvetési keret kötelező jellegét parlamenti jóváhagyással kialakított,
   középtávú kiadási küszöbök bevezetésével”.
   1. táblázat: A Tanács által 2004. július 5-én jóváhagyott kiigazítás
   Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában          2003          2004         2005          2006     2007
   Államháztartási egyenleg                        -3,6         -4,0          -3,9         -3,9     -3,0
   p.m.: Reál-GDP növekedés (%)                     4,2          4,1           4,3          5,0      4,7
   Forrás: A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás és a Tanács véleménye a 2004. májusi
   konvergenciaprogramról, mindkettőt 2004. július 5-én fogadták el.
   2004. december 22-én, miután lejárt a tanácsi ajánlás nyomán intézkedések meghozatalára
   kiszabott határidő, a Bizottság a Tanácshoz szóló közleményt fogadott el, amelyben
   megállapította, hogy a Szlovákia által eddig az időpontig tett intézkedések összhangban
   voltak a Tanács ajánlásával, valamint hogy ebben a szakaszban nincs szükség további
   lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárásban8. 2005. január 18-i ülésén a Tanács
   egyetértett ezzel az értékeléssel.
   A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
   határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli
   meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
   5
            SEC(2004) 577.
   6
            HL L 62., 2005.3.9, 16. o.
   7
            A Szlovákiára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
            következő weboldalon találhatók:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
   8
            SEC(2004) 1630.
HU                                                       3                                                 HU
 ---pagebreak---    2.        A HIÁNNYAL KAPCSOLATOS LEGÚJABB FEJLEMÉNYEK
   A Bizottság 2004 májusában kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   megindítását Szlovákiával szemben, mivel az akkor rendelkezésre álló adatok szerint a 2003-
   as hiány a GDP 3,6%-ának felelt meg, és a várakozások szerint a következő években a
   referenciaérték felett maradt. A Bizottság (Eurostat) által Szlovákia 2008. áprilisi jelentését
   követően szolgáltatott adatok9 szerint 2003-2005-ben az adatok felülvizsgálata után (a 2007.
   áprilisi bejelentés) az államháztartási hiány a GDP 3%-a alatt maradt, főként annak
   eredményeként, hogy változott az adóbevételek megállapításának módszere. Az
   államháztartási hiány 2006-ban a GDP 3,6%-ára növekedett (főként az állami fogyasztásnak a
   GDP 1%-át kitevő jelentős növekedése, a cigarettának a jövedéki adó küszöbön álló emelése
   miatti 2005-ös felvásárlása és a nyugdíjreform növekvő költségei miatt) majd 2007-ben a
   GDP 2,2%-ára esett vissza10.
   2005-ben nyugdíjreformot indítottak el, amely a társadalombiztosítási járulékokat érintette és
   eredményeként a bruttó bérek 9%-a átkerült egy tőkefedezeti (második) nyugdíjpillérbe. Ezen
   nyugdíjpillér iránti széles körű érdeklődés és a fokozatos átállás miatt a becslések szerint az
   ezzel összefüggő bevételtranszferek a GDP 2005-ös 0,8%-áról 2006-ban 1,2%-ára, 2007-ben
   pedig 1,3%-ára növekedtek.
   Szlovákia elkötelezte magát amellett, hogy a cigaretta adóját fokozatosan az EU által előírt
   minimális szintre emeli. Ennek eredményeként 2004 májusában, 2006 januárjában és 2008
   januárjában emelkedett az adó és a tervek szerint 2008 decemberében ismét adóemelésre
   kerül sor. Eddig az adóemeléseket az értékesítési lánc különböző szakaszaiban a cigaretta
   jelentős mértékű felvásárlása előzte meg. Ez az adóbevételek eltolódásához vezetett, amely
   2003-ban a GDP 0,1%-át, 2005-ben 0,3%-át, 2007-ben pedig 0,5%-át jelentő többletben
   nyilvánult meg, amelyet aztán a következő években ennek megfelelő visszaesés követett.
   Ezenkívül Szlovákiának több országgal szemben van követelése. 2003-ban, 2005-ben és
   2007-ben e követelések némelyikének elengedése azt eredményezte, hogy a hiány a GDP
   0,4%-át, 0,9%-át, illetve 0,1%-át jelentő mértékben növekedett.
   Az eredetileg becsültnél jobb 2003-as hiány alapján az államháztartási hiány alakulása
   megfelelt a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlásban a túlzott hiány
   kiigazítására megállapított határidőnek, bár a konszolidációs pálya eltért. 2007-ben az
   államháztartási hiány a GDP majdnem 1½%-ával csökkent, a GDP 2,2%-ára. A költségvetés
   konszolidációjára kedvezően hatott a GDP, a foglalkoztatás, és a bevételek élénk növekedése,
   9
           Az Eurostat News Release 54. száma, 2008. április 18.
   10
           A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően
           vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Összességében az EU-tagállamokban a módosítások
           általában viszonylag kismértékűek és átlagban a nullától jelentéktelen eltérést mutatnak. Szlovákia
           esetében, tekintettel a 2007-re vonatkozóan bejelentett aktuális hiány és a referenciaérték közötti
           távolságra, csekély annak a valószínűsége, hogy a költségvetési elszámolások jövőbeni módosítása a
           2007. évi hiányt a GDP 3%-át meghaladó szintre emelné. Az a tény, hogy vannak még nyitott kérdések
           a közszféra ágazati elhatárolásai tekintetében Szlovákiában (különösen az egészségügyhöz kapcsolódó
           egységek megfelelő ágazati besorolása esetében, mint a kórházak és egészségbiztosítók állami
           szektorba vagy a vállalkozások közé történő besorolása) nem jelent komoly hatást a jövőben a hiány
           felfelé vagy lefelé történő módosításának kockázata tekintetében. Bár részletes adatok nem állnak
           rendelkezésre, bizonyos jelek arra utalnak, hogy csekély azon egységek pénzügyi egyenlege, amelyeket
           az ESA95 előírásainak értelmében át kell sorolni az állami szektorba vagy azon kívülre. (Lásd az
           Eurostat megállapításait a 2008. március 10-11-i szlovákiai látogatás után.
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
           L, hamarosan rendelkezésre áll.)
HU                                                        4                                                     HU
 ---pagebreak---    ami lehetővé tette, hogy a kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya gyorsabban
   csökkenjen, mint a bevételeknek a GDP-hez viszonyított aránya. A kiadásoknak a GDP-hez
   viszonyított aránya a GDP 2003-as 40,2%-áról 2007-re a GDP 36,9%-ára esett vissza, amihez
   a kiadások megfékezése és a kiadási reformok is hozzájárultak. Ezek közé tartozott a szociális
   és munkanélküli juttatások korlátozása, a korai nyugdíjba vonulás feltételeinek szigorítása és
   a nyugdíjkorhatár fokozatos növelése. Az új nemzeti autópálya-társaság 2005-ös
   létrehozásával az állam számára lehetővé vált, hogy az autópálya-építést részben a
   magánszektorból származó forrásbevonás révén finanszírozza. A bevételi oldalon 2004-ben
   átfogó adóreformot vezettek be, így a súlypont eltolódott a jövedelem adóztatásáról a
   fogyasztás adóztatására. A 2005-ös nyugdíjreformmal együtt mindez hozzájárult ahhoz, hogy
   a bevétel GDP-hez viszonyított aránya a GDP 2003-as 37,4%-áról 2007-ben 34,7%-ára
   csökkenjen.
   A 2007-es hiány a konvergenciaprogram 2006. decemberi aktualizált változatában
   meghatározott, a GDP 2,9%-át kitevő hivatalos hiánycél alatt volt. A cél túlteljesítését főként
   a GDP és a foglalkoztatás tervezettnél magasabb növekedése, az EU-alapokhoz kapcsolódó
   társfinanszírozásnak a költségvetésbe beállítottnál alacsonyabb nagyságrendje és 2007 végén
   a cigaretta vártnál nagyobb mértékű felvásárlása eredményezte, utóbbit a dohány jövedéki
   adójának 2008 januárjától esedékes emelése váltotta ki, ami a programban tervezett, a GDP
   ¼%-át jelentő többletbevételhez képest a GDP ½%-át kitevő többletbevételt eredményezett.
   A ciklikus fellendülést és a strukturális reformokból eredő növekedési előnyt azonban nem
   használták ki teljes mértékben a költségvetés konszolidációjára. Ennek eredményeként a
   strukturális hiány (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más
   átmeneti intézkedések nélkül) a GDP 2003-as mintegy 1½%-áról 2006-ban a GDP körülbelül
   3%-ára romlott, majd 2007-re a GDP körülbelül 2½%-ára javult. A tőkefedezeti (második)
   nyugdíjpillér 2005-ös létrehozása azonban hozzájárult a strukturális helyzet romlásához11.
   11
           Az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a túlzott hiányról szóló tanácsi
           határozat hatályon kívül helyezéséről szóló határozatnak figyelembe kell vennie a több pillérből álló, és
           egy, törvényben előírt, teljességében tőkefedezeti pillért magában foglaló nyugdíjrendszert bevezető
           nyugdíjreform nettó költségét, ha a hiány jelentősen és folyamatosan csökkent és a referenciaértékhez
           közeli szintet ért el. Mivel a 2007-es államháztartási hiány a 3%-os referenciaérték alatt volt, nem kell
           mérlegelni ezen cikk alkalmazását.
HU                                                        5                                                          HU
 ---pagebreak---    3.        A HIÁNYRA VONATKOZÓ ELŐREJELZÉSEK 2008-RA ÉS AZT KÖVETŐEN
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban az államháztartási
   hiány tovább csökken a GDP 2%-ára, majd 2009-ben a GDP 2,3%-ára növekszik (szokásosan
   változatlan politikát feltételezve) a szembetűnően lassuló, de még mindig erőteljes GDP-
   növekedés és a foglalkoztatás növekedésének visszaesése fényében. A 2008-as
   költségvetésben szereplő bevételnövelő intézkedések, mint a társasági adó és a személyi
   jövedelemadó alapjának szélesítése és a társadalombiztosítási járulékok felső határának
   növelése, a tervek szerint 2008-ban a GDP körülbelül ¼%-át jelentő többletbevételt
   eredményeznek. A bevételnek a cigaretta 2007-es felvásárlásából eredő visszaesését
   valószínűleg nagyjából kiegyenlíti a cigarettának a jövedéki adó 2008 végére tervezett kisebb
   mértékű növelése által ösztönzött további tartalékolása. Ezenkívül a második nyugdíjpillér
   2008 első felében történő ideiglenes megnyitásának, amely lehetővé tette valamennyi
   résztvevő számára a kilépést és új résztvevők csatlakozását, körülbelül a GDP 0,1%-át jelentő
   egyszeri bevételt kell eredményeznie, mivel az előző években a második pillérben
   felhalmozott megtakarításokat a távozást választó résztvevők átviszik a felosztó-kirovó
   rendszer szerinti pillérbe. A kiadási oldalon a mezőgazdasági támogatások a tervek szerint
   továbbra is jelentősen növekednek. A tavaszi előrejelzésben becsült 2009-es romlás fő oka a
   bevételeknek a GDP körülbelül ½%-át kitevő visszaesése, amelyet 2008-ban a cigaretta már
   említett további jelentős felvásárlása eredményez.
   Miközben a 2008-ra vonatkozó előrejelzés összhangban van a GDP 2%-ában meghatározott
   legújabb hivatalos céllal (amelyet a pénzügyminisztérium 2008 februárjában állapított meg,
   válaszul a 2007. novemberi aktualizált konvergenciaprogramról alkotott, 2008. februári
   tanácsi véleményre), a 2009-es előrejelzés jelentős mértékben meghaladja a GDP 1,7%-ában
   meghatározott legújabb nemzeti célt (amelyet a 2008. áprilisi új költségvetési javaslat
   határozott meg), amelyet eddig nem támasztottak alá konkrét intézkedésekkel.
   2007 és 2008 között a strukturális hiány várhatóan a GDP körülbelül 2½%-áról mintegy
   2¾%-ára romlik, ami nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely
   előírja, hogy az euróövezetben és az ERM II-ben részt vevő tagállamokban a strukturális
   egyenleg javításának irányadó mértéke évente a GDP 0,5 %-a, és a gazdaságilag kedvező
   időszakokban ennél magasabb kiigazítást kell alkalmazni. 2009-ben, változatlan politikát
   feltételezve, a strukturális hiány a tervek szerint tovább romlik a GDP körülbelül 3%-ára,
   főként a cigarettatartalékolás okozta bevételcsökkenés miatt.
   A konvergenciaprogram 2007. novemberi aktualizált változatáról alkotott 2008. februári
   tanácsi vélemény12 szerint a programban szereplő költségvetési irányvonal nem elegendő
   annak biztosításához, hogy Szlovákia a programban előirányzottaknak megfelelően a
   programidőszak végéig (2010) elérje a középtávú célkitűzést, amely szerint a strukturális
   hiány valamivel kisebb, mint a GDP 1%-a. A Tanács arra a következtetésre jutott továbbá,
   hogy a strukturális egyenlegben 2008-ra tervezett változás nincs összhangban a Paktummal és
   ambiciózusabbnak kellene lennie.
   12
            HL C 49., 2008.2.22., 44. o.
HU                                                6                                              HU
 ---pagebreak---    4.       AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS
            ELŐREJELZÉSEK
   Az államadósság aránya főként a privatizációs bevételeknek köszönhetően a 2003-as GDP
   42,4%-áról fokozatosan csökkent, 2007-ben a GDP 29,4%-ára, vagyis jelentős mértékben a
   60%-os GDP-referenciaérték alá. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint
   a bruttó államadósság az előrejelzés időszakában (változatlan politika alapján) várhatóan
   stabil marad.
   5.       KÖVETKEZTETÉSEK
   A 2004 májusában rendelkezésre álló adatok szerint 2003-ban a hiány a GDP 3,6%-a volt, és
   a következő években várhatóan a referenciaérték fölött marad. A legutóbbi adatok szerint
   2003-2005 között az államháztartási hiány a GDP 3%-a alatt maradt, majd 2006-ban a GDP
   3,6%-ára emelkedett, főként az állami fogyasztás jelentős mértékű növekedése miatt. Ezután
   2007-ben az államháztartási hiány a GDP 2,2%-ára esett vissza. A strukturális egyenleg (azaz
   a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül)
   a GDP-re vetítve 2006-ban mintegy 2%-kal romlott, majd 2007-ben ismét javult a GDP
   körülbelül ½%-ával. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az
   államháztartási hiány 2008-ban várhatóan a GDP 2,0%-ára szűkül, és változatlan politika
   mellett 2009-ben 2,3%-ra növekszik. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való
   csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.
   A bruttó államadóság, amely 2003-ban a GDP 42,4%-át tette ki, 2007-re 29,4%-ra csökkent,
   ez az arány jóval a GDP 60%-ában megállapított referenciaérték alatt van. A Bizottság
   szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta az előrejelzés időszakában
   (változatlan politikát feltételezve) várhatóan nagyjából stabil marad.
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Szlovákiában a túlzott hiány kiigazítása
   megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy a szlovákiai túlzott
   hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.
HU                                                 7                                             HU
 ---pagebreak---    2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2003-2009
                                                    2003 2004 2005 2006 2007                  2008             2009
   Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában                                                BIZ      KP(2)   BIZ(3) KP(2)
                                                                                -2,3             -1,8
   Államháztartási egyenleg                         -2,7    -2,4  -2,8    -3,6  -2,2     -2,0             -2,3
                                                                                (-2,0)           (-1,7)
   - Összes bevétel                                 37,4 35,4 35,3 33,5 34,7            34,3      33,0    33,8     31,8
   - Összes kiadás                                  40,2 37,8 38,1 37,2 36,9            36,3      35,3    36,1     33,7
     amelyben: - kamatkiadás                         2,5     2,2   1,7    1,5   1,4       1,4      1,4     1,4      1,5
                  -      -bruttó       állóeszköz- 2,6       2,4
                                                                                1,9      1,4
                  felhalmozás                                      2,1    2,2   1,9       1,9      1,8
   A nyugdíjreform költsége                          0,0     0,0   0,8    1,2   1,3       1,3      1,3     1,3      1,3
   Cigarettafelvásárlás (nettó hatás)                0,1 -0,1 0,3 -0,3 0,5               -0,1      n.a.   -0,4      n.a.
   Elsődleges egyenleg                              -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8             -0,6     -0,9    -1,0     -0,3
   Egyszeri és átmeneti intézkedések                -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1                0,1      0,1     0,0      0,0
   Strukturális egyenleg (1)                        -1,4 -1,4 -1,0 -3,1 -2,6             -2,8     -3,1    -3,1     -2,4
   Strukturális elsődleges egyenleg(1)               1,1    0,8    0,8 -1,7 -1,2         -1,5     -1,7    -1,7     -0,9
   Bruttó államadósság                              42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2                 30,8    29,7     30,5
   p.m.     Reál-GDP növekedés (%)                   4,8     5,2   6,6    8,5 10,4        7,0      6,8     6,2      5,8
   p.m.     Kibocsátási rés                         -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9               2,7      2,3     2,5      2,1
   (1)
              Ciklikusan igazított, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül számított (elsődleges) egyenleg
   (2)
              Ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések a programban szereplő
              információk alapján a Bizottság szolgálatai által számított program szerint.
   (3)
              A politika változatlanságát feltételezve.
   Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése (BIZ), a konvergenciaprogram 2007. novemberi
              aktualizálása (KP). (Zárójelben a 2008 februárjában és áprilisában megállapított legújabb nemzeti célok)
HU                                                            8                                                          HU
 ---pagebreak---                                                    Ajánlás:
                                      A TANÁCS HATÁROZATA
      a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozat hatályon kívül
                                                 helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság ajánlására
           a 2005/182/EK határozattal13 megállapította, hogy Szlovákiában túlzott költségvetési
           hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2003-ban elérte
           a GDP 3,6%-át, meghaladva a Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott
           referenciaértéket.
   (2)     2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július
           7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet14 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács
           a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Szlovákiához azzal a céllal, hogy
           legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.
   (3)     A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
           határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy
           ítéli meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
   (4)     A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló
           jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő
           eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának
           részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén
           követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i
           3605/93/EK tanácsi rendelet15 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer,
           konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az
           államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
   13
           HL L 62., 2005.3.9, 16. o.
   14
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   15
           HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
           módosított rendelet.
HU                                                     9                                                       HU
 ---pagebreak---    (5) Szlovákia 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi
       előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével
       összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő
       következtetések vonhatók le:
        –      A túlzott hiány fennállásáról szóló 2004. évi tanácsi határozatot követő
               felülvizsgálat eredményeként az államháztartási hiány 2003-2005 között a
               GDP 3%-a alatt maradt. 2006-ban a GDP 3,6%-ára történő emelkedése után
               2007-ben a GDP 2,2%-ára csökkent, a hiányra vonatkozó 3%-os GDP-
               referenciaérték alá. Ez megfelel a konvergenciaprogram 2006. decemberi
               aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,9%-át kitevő hivatalos
               hiánycélnak.
        –      A költségvetés konszolidációjára kedvezően hatott a GDP, a foglalkoztatás, és
               a bevételek élénk növekedése, ami lehetővé tette, hogy a kiadások GDP-hez
               viszonyított aránya gyorsabban csökkenjen, mint a bevételeknek a GDP-hez
               viszonyított aránya. A kiadások GDP-hez viszonyított arányának csökkenésére
               a kiadások fékezése és a kiadásokkal összefüggő reformok is hatottak, mint
               például a szociális juttatások jelentős mértékű korlátozása. A ciklikus
               fellendülést és a strukturális reformokból eredő növekedési előnyöket azonban
               nem használták ki teljes mértékben a költségvetés konszolidációjára. Ennek
               eredményeként a strukturális hiány (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított
               egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint a
               GDP 2003-as mintegy 1½%-áról 2006-ban a GDP körülbelül 3%-ára romlott,
               majd 2007-re a GDP körülbelül 2½%-ára javult. A strukturális romlás egy
               része mindazonáltal a tőkefedezeti (második) nyugdíjpillér 2005-ös
               bevezetésének tulajdonítható, a becslések szerint az ebbe a pillérbe irányuló
               transzferek a GDP 2005-ös 0,8%-áról 2006-ban a GDP 1,2%-ára, majd 2007-
               ben 1,3%-ára növekedtek. Ezenkívül a cigaretta adójának emelése, amelyet az
               értékesítési lánc különböző szakaszaiban jelentős felvásárlás előzött meg, az
               adóbevételek komoly eltolódásához vezetett, jelentős többletbevétellel 2003-
               ban, 2005-ben és 2007-ben, amelyet aztán a következő években ennek
               megfelelő visszaesés követett.
        –      A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése 2008-ra az
               államháztartási hiány további csökkenését vetíti előre, a GDP 2,0%-ára,
               amelyet főként a továbbra is erőteljes növekedési kilátások és néhány
               bevételnövelő intézkedés vezérel, mint például a társasági adó és a személyi
               jövedelemadó alapjának szélesítése és a társadalombiztosítási járulékok felső
               határának emelése. Ez összhangban van a 2008 februárjában meghatározott, a
               GDP 2,0%-ának megfelelő hivatalos hiánycéllal. 2009-re a tavaszi előrejelzés
               változatlan politikát feltételezve a hiány növekedését vetíti előre, a GDP 2,3%-
               ára. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt
               érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2008-ban
               várhatóan a GDP körülbelül ¼ százalékpontjával, 2009-ben pedig – politikai
               változások nélkül – további ¼ százalékponttal romlik. Ezt a középtávú
               költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami
               Szlovákia esetében valamivel a GDP 1%-a alatti strukturális hiány.
HU                                              10                                                HU
 ---pagebreak---            –     Az államadósság jóval a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt
                 marad, és a 2003-as GDP 42,4%-áról 2007-ben 29,4%-ára csökkent. A 2008.
                 tavaszi előrejelzés szerint az adóssághányad az előrejelzés időszakában
                 várhatóan nagyjából stabil marad (változatlan politikát feltételezve).
   (6)    A Tanács véleménye szerint a szlovákiai túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a
          2005/182/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                             1. cikk
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Szlovákiában a túlzott hiány kiigazítása
   megtörtént.
                                             2. cikk
   A 2005/182/EK határozat hatályát veszti.
                                             3. cikk
   Ennek a határozatnak a Szlovák Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                              a Tanács részéről
                                              az elnök
HU                                              11                                              HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.9.13.
            COM(2017) 493 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményre irányuló tárgyalások megkezdésének engedélyezéséről
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az elmúlt években a beruházó és állam közötti vitarendezés kereskedelmi és beruházási megállapodásokba foglalását egyre több nyilvános vizsgálat és kérdésfelvetés övezte. Számos olyan problémát azonosítottak, amely a választottbíráskodás elvein alapuló beruházó és állam közötti vitarendezésből fakad. E problémák közé tartozik, hogy a beruházó és állam közötti vitarendezésből hiányzik, vagy arra csak korlátozott mértékben jellemző a legitimitás, a következetesség és az átláthatóság, valamint hogy nincs lehetőség a felülvizsgálatra.

                  E korlátok kezelése érdekében az Unió 2015 óta azt a megközelítést követi, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszernek az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásokba foglalása útján intézményesíteni kell a beruházási viták rendezésének rendszerét. Ugyanakkor bilaterális jellege miatt a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer nem képes a fent említett problémák teljes körű kezelésére. Ezenkívül a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer uniós megállapodásokba foglalása az adminisztratív eljárások bonyolultsága és a költségvetési vonzatok tekintetében költségekkel is jár.

                  A multilaterális beruházási bíróságra irányuló kezdeményezés célja a nemzetközi beruházási viták
                     1
                   rendezésére szolgáló olyan keret kialakítása, amely állandó, független és legitim; kiszámítható, következetes ítélkezési gyakorlatot folytat; lehetővé teszi a határozatokkal szembeni jogorvoslatot; költséghatékony; átlátható és eredményes eljárásokat folytat, valamint lehetővé teszi harmadik felek bevonását (például érdekelt környezetvédelmi vagy munkaügyi szervezetekét). A Bíróság függetlenségét az etikára és pártatlanságra vonatkozó szigorú előírások, nem megújítható kinevezések, a bírák teljes munkaidős foglalkoztatása és a kinevezésekre vonatkozó független mechanizmusok útján biztosítják.

                  Ez a kezdeményezés kizárólag eljárási kérdésekkel foglalkozik majd. A például az alkalmazandó joghoz vagy az értelmezési előírásokhoz – ideértve az egyéb, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szerinti és az ENSZ egyezményei alapján fennálló nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés biztosítását is – hasonló kérdésekkel az alapul szolgáló beruházási megállapodások foglalkoznak majd, amelyeket a multilaterális beruházási bíróságnak kell majd alkalmaznia.

                  Ez a kezdeményezés arra törekszik, hogy összhangba hozza az Unió beruházási viták rendezésére vonatkozó szakpolitikáját az Uniónak a nemzetközi kormányzás és a nemzetközi vitarendezés más területein alkalmazott, a multilaterális megoldásokat előnyben részesítő megközelítésével. Ez a kezdeményezés nem része a Bizottság célravezető és hatásos szabályozás programjának (REFIT).

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Bizottság 2015. májusi, „Investment in TTIP and beyond – the path for reform. Enhancing the right to regulate and moving from current ad hoc arbitration towards an Investment Court” (Beruházás a TTIP keretében és azon túl – a reform útján. A szabályozáshoz való jog megerősítése és elmozdulás a jelenlegi eseti vitarendezéstől a Beruházási Bíróság felé) című stratégiai dokumentuma
                     2
                   kétlépéses megközelítést vázolt fel a beruházó és állam közötti vitarendezés hagyományos rendszerének reformját illetően. Az első lépés az volt, hogy az Unió jövőbeli kereskedelmi és beruházási megállapodásai foglaljanak magukban intézményesített bírósági rendszert a beruházási viták rendezésére (beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer). Második lépésként azt jelölte meg az EU feladatának, hogy multilaterális beruházási bíróság létrehozásán dolgozzon. A multilaterális bíróság célja az lenne, hogy felváltsa az Unió kereskedelmi és beruházási megállapodásaiban foglalt valamennyi kétoldalú beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert, valamint lehetővé tegye az Unió, a tagállamok és a partnerországok számára, hogy felváltsák a meglévő beruházási megállapodásaikban foglalt, beruházó és állam közötti vitarendezésről szóló rendelkezéseket a multilaterális beruházási bírósághoz való fordulás jogával.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Ez az ajánlás összhangban áll a Bizottság 2015. októberi, „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményével
                     3
                  , amely előre vetíti, hogy a Bizottság bilaterális erőfeszítéseivel párhuzamosan „felveszi a kapcsolatot a partnerekkel, hogy konszenzust alakítsanak ki egy teljes körű, állandó Nemzetközi Beruházási Bíróság létrehozására”.

                  2015. november 12-én közzétették a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (a továbbiakban: TTIP) beruházásvédelemről és a beruházási viták rendezéséről szóló szövegjavaslatát, melynek kapcsán a Bizottság kijelentette, hogy „a Bizottság – más országokkal együttműködésben – elkezd dolgozni a beruházási viták rendezésével foglalkozó, állandó nemzetközi bíróság létrehozásán. […] A folyamat célja, hogy a »régi beruházó és állam közötti vitarendezési« mechanizmust teljes mértékben felváltsa egy korszerű, hatékony, átlátható és pártatlan, a nemzetközi beruházási viták rendezésére szolgáló rendszerrel”
                     4
                  .

                  Az ajánlás összhangban áll a Bizottság 2017. májusi, a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló vitaanyagával is,
                     5
                   amely kifejezetten utal erre a kezdeményezésre, amikor kimondja, hogy „[a nemzetközi beruházási] [v]itákat a jövőben nem választottbíráknak kell eldönteniük az úgynevezett beruházó és állam közötti vitarendezés keretében. Ezért a Bizottság javaslatot tett egy olyan multilaterális beruházási bíróságra, amellyel igazságos és átlátható mechanizmus jönne létre.”

                  Ezenkívül a CETA aláírásának engedélyezéséről szóló tanácsi határozat elfogadása kapcsán a Tanács kijelentette, hogy „a Tanács támogatja az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy létrejöjjön egy beruházási vitákkal foglalkozó multilaterális bíróság, amely automatikusan a CETA által kialakított kétoldalú rendszer helyébe lépne, a CETA-ban meghatározott eljárásnak megfelelően”
                     6
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság ajánlásokat nyújt be a Tanácsnak, amely a tárgyalások megkezdéséről határozatot fogad el, amelyben a Tanács kijelöli az Unió főtárgyalóját. Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdése szerint a Tanács a főtárgyaló számára irányelveket határozhat meg.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre.

                  A beruházásvédelem tekintetében az Unió részben kizárólagos, részben pedig megosztott hatáskörrel rendelkezik.

                  Az EUMSZ 3. cikke értelmében az Unió a közös kereskedelempolitika területén kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Az EUMSZ 207. cikke szerint a közvetlen külföldi befektetések – ideértve a közvetlen külföldi befektetést is magukban foglaló nemzetközi megállapodások tárgyalásának és megkötésének lehetőségét is – az Unió közös kereskedelempolitikájának részét képezik.

                  Az EU és Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodással (a továbbiakban: EUSFTA) kapcsolatos 2/15. sz. véleményében a Bíróság megerősítette, hogy az Unió az EUMSZ 207. cikke alapján kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az általában a beruházási megállapodásokban foglalt lényegi beruházásvédelmi előírások tekintetében abban a mértékben, amennyiben ezek az előírások a közvetlen külföldi befektetésekre alkalmazandók
                     7
                  . Ugyanebben a véleményében a Bíróság tisztázta, hogy nem közvetlen beruházások esetében az említett lényegi beruházásvédelmi előírások tekintetében a hatáskör megosztott az Unió és a tagállamok között.

                  2/15. sz. véleményében a Bíróság tisztázta továbbá, hogy a beruházó és állam közötti vitarendezéssel kapcsolatos hatáskör (a közvetlen külföldi befektetések és a nem közvetlen befektetések esetében egyaránt) megosztott az Unió és a tagállamok között annyiban, amennyiben bizonyos vitákban a tagállamoknak kell alperesként fellépniük.

                  Az Unió – a tagállamokkal együtt – részes fele a hagyományos beruházó és állam közötti vitarendezésről (Energia Charta Egyezmény) vagy beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerről (az EU–Kanada átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás – CETA) rendelkező megállapodásoknak, és az Unió kötelezhető arra, hogy az ilyen megállapodások alapján kialakult vitákban alperes legyen. Ezenkívül a Bizottság számos más beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert magában foglaló szabadkereskedelmi megállapodásról és egyedi beruházási megállapodásról tárgyal. A tervek szerint az Unió alperes lesz legalább néhány, ilyen megállapodás szerinti vitában.

                  Az Uniónak a tervezett egyezményben való részvétele így szükségszerű annak érdekében, hogy az egyezmény alkalmazásának hatálya alá tartozhassanak azok a fent említett megállapodások szerinti viták, amelyekben az Unió lesz az alperes.

                  A beruházó és állam közötti vitarendezést vagy beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert magukban foglaló, olyan meglévő megállapodások, melyeknek az Unió részes fele (Energia Charta Egyezmény, CETA), úgy rendelkeznek, hogy bizonyos esetekben a tagállamok az alperesek. A beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert magukban foglaló, tervezett megállapodások szintén úgy rendelkeznek, hogy bizonyos vitákban a tagállamok az alperesek. Ezenkívül az Unió az 1219/2012/EU rendelet
                     8
                   útján felhatalmazta a tagállamokat, hogy fenntartsanak vagy megkössenek majdnem 1 400 olyan kétoldalú beruházási megállapodást, amelyek a beruházó és állam közötti hagyományos vitarendezést foglalnak magukban. Ezen okok miatt az Unión túl a tagállamoknak is a beruházási viták rendezésének jelen kezdeményezésben felvázolt multilaterális reformja mellé kell állniuk.

               •Arányosság

                  A beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményre irányuló tárgyalások megkezdését engedélyező tanácsi határozatra vonatkozó jelen ajánlás nem mutat túl a kérdéses szakpolitikai célkitűzések eléréséhez szükségesnél.

                  A Bizottság az arányosság elvével összhangban minden észszerű szakpolitikai alternatívát megfontolt az ilyen szakpolitikai fellépés valószínű hatékonyságának értékelése érdekében. Részletes ismertetésük a hatásvizsgálati jelentésben olvasható.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A tárgyalások megkezdését engedélyező tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás összhangban áll az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdésével, mely úgy rendelkezik, hogy a Bizottság ajánlásokat nyújt be a Tanácsnak, amely a tárgyalások megkezdéséről határozatot fogad el.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A beruházó és állam közötti vitarendezés felülvizsgálatára rendszeresen sor kerül az Energia Charta Egyezmény keretében, amelyben az Unió és a tagállamok szerződő felekként aktívan részt vesznek. Bár a beruházásvédelem és azon belül a vitarendezés korszerűsítése az Unió prioritása marad az Energia Charta Egyezmény felülvizsgálatán belül, a beruházási viták rendezése reformjának előnyben részesített irányvonala a jelen kezdeményezésben ismertetett multilaterális reform.

                  Mivel bevezetésére csak a közelmúltban került sor, még nem készült értékelés a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerről.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság aktívan együttműködött az érdekelt felekkel és átfogó egyeztetést folytatott az hatásvizsgálat teljes folyamatában.

                  2016. december 21. és 2017. március 15. között a Bizottság online nyilvános konzultációt folytatott, amelyet a DG TRADE honlapján indítottak és közzétettek az EU Survey honlapon (a Bizottság online nyilvános konzultációra szolgáló portálján) is. Az érdekelt feleket felkérték, hogy válaszoljanak a többek között a problémákra és a lehetséges szakpolitikai alternatívákra, ezen alternatívák technikai szempontjaira és a lehetséges hatásukra vonatkozó kérdésekre. Az egyeztetés során általában véve széles körű támogatás mutatkozott a beruházási viták rendezésének jelen kezdeményezésben ismertetett multilaterális reformja iránt, de vannak még nyitott kérdések, különösen a technikai szempontokat illetően.

                  A nyilvános konzultációra adott egyéni válaszokat közzétették a konzultáció honlapján. Az online nyilvános konzultációt, valamint a Bizottság által az érintett felekkel folytatott egyeztetés részeként végrehajtott minden más tevékenységet összegző jelentést csatolták a hatásvizsgálati jelentéshez.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálat készült a beruházási viták rendezésének multilaterális reformjáról, többek között a multilaterális beruházási bíróság esetleges létrehozásáról is. A Bizottság csatolta ezen ajánláshoz a hatásvizsgálati jelentést és annak vezetői összefoglalóját, valamint a Szabályozói Ellenőrzési Testület pozitív véleményét.

                  Mivel a multilaterális beruházási bíróságra irányuló kezdeményezés kizárólag eljárási szabályokkal foglalkozik (pl. vitarendezés), és anyagi jogi szabályokkal nem (amelyeket az alapul szolgáló beruházási megállapodások tartalmaznak), a kezdeményezésnek várhatóan nem lesznek vonatkozó környezeti vagy társadalmi hatásai.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A multilaterális beruházási bíróság könnyítené a beruházási viták rendezésével kapcsolatos adminisztratív terheket azáltal, hogy egységes eljárási szabályok szerint központosítaná az összes vitát. Ez biztosítja majd, hogy a beruházók legitim, független és hatékony rendszert vehessenek igénybe a nemzetközi beruházási viták rendezéséhez, méretüktől és/vagy árbevételüktől függetlenül. A kkv-k további támogatásban részesülhetnének, figyelembe véve ezzel alacsonyabb árbevételüket. A bírósági eljárások várhatóan rövidebbek és ezáltal kevésbé költségesek lesznek a beruházók számára, mint a hagyományos, nem megreformált rendszerben. Ezenkívül a nagyobb kiszámíthatóság és az anyagi jogi beruházási rendelkezések értelmezésének következetessége hozzájárul majd ahhoz, hogy kevesebb vita alakuljon ki.

               •Alapjogok

                  Az EUSZ 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió fellépése a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok elveire épül, amint azok e kezdeményezéshez kacsolódnak, ideértve különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét.

                  Az Unió multilaterális szintű tevékenysége nem veszélyeztetheti az alapvető jogok védelmének szintjét az Unióban. A multilaterális beruházási bíróság szándéka az, hogy a nemzetközi jog szerinti pótlólagos jogorvoslatot hozzon létre az államok nemzetközi megállapodásokból származó kötelezettségeinek érvényesítésére. Ezért nem érinti a külföldi beruházók hazai uniós jog és a tagállamok joga szerint meglévő jogait, vagy az ilyen hazai jogból eredő jogaik érvényesítését szolgáló jogorvoslatot.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A kezdeményezés pontos pénzügyi vonatkozásait lehetetlen meghatározni ebben a szakaszban, mivel a multilaterális beruházási bíróság kulcselemeit multilaterális tárgyalások útján kell meghatározni. Az várhatóan kevésbé költséges lesz, mint az az alternatíva, amely a már megtárgyalt vagy tárgyalás alatt álló megállapodásokban foglalt beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer és a meglévő rendszer fenntartására irányul. Több számítás készült, amelyek különböző feltevéseken alapulnak, és amelyeket belefoglaltak a hatásvizsgálati jelentésbe.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság rendszeres nyomon követést végez majd, amint működésbe lép a multilaterális bíróság. Rendszeresen ellenőrizni fogja az Uniónak a bíróság költségeihez való pénzügyi hozzájárulásait is. A multilaterális beruházási bíróság működésének értékelésére akkor kerül majd sor, amikor már elegendő ideje működik ahhoz, hogy értékelhető adatok álljanak rendelkezésre. A csatolt hatásvizsgálati jelentés további részleteket tartalmaz a tervezett nyomonkövetési és értékelési tevékenységekről.

               •Eljárási szempontok

                  A Bizottság üdvözli, hogy az Európai Unió Tanácsának tagjai parlamentjeikkel együttműködésben saját intézményi gyakorlataikkal összhangban már a korai szakaszban egyre inkább részt vesznek a beruházási tárgyalásokban. A Bizottság arra ösztönzi az Európai Unió Tanácsának tagjait, hogy – kellő tekintettel az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló 2013/488/EU tanácsi határozatra – ugyanígy járjanak el az e tanácsi határozatra irányuló ajánlás kapcsán is
                     9
                  .

               A Bizottság közvetlenül az elfogadást követően nyilvánosan hozzáférhetővé teszi ezt az ajánlást és csatolmányát.

               A Bizottság azt ajánlja, hogy a tárgyalási irányelveket az elfogadásukat követően haladéktalanul tegyék nyilvánossá.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményre irányuló tárgyalások megkezdésének engedélyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               MIVEL tárgyalásokat kell kezdeni azzal a céllal, hogy az Európai Unió és annak tagállamai, valamint más érdekelt országok a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményt kössenek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság ezennel felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményre irányuló tárgyalásokat kezdjen.

               2. cikk

               A tárgyalásokat az e határozat mellékletében meghatározott tárgyalási irányelvekkel összhangban kell lefolytatni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot és csatolmányát az elfogadásukat követően haladéktalanul hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A tagállamok között megkötött kétoldalú beruházási megállapodásokból (Unión belüli kétoldalú beruházási megállapodásokból) eredő viták, valamint egy tagállam befektetője és egy tagállam közötti, az Energia Charta Egyezmény hatálya alá tartozó kérdésekben felmerült viták nem tartoznak e kezdeményezés hatálya alá. A Bizottság álláspontja szerint az ilyen típusú szerződések ellentétesek az uniós joggal.

                     (2)
                  Elérhető a következő linken:
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  Elérhető a következő linken:
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

                     (4)
                  Lásd:
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  Elérhető a következő linken:
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_hu.pdf
                  .

                     (6)
                  A CETA aláírásának engedélyezéséről szóló tanácsi határozat elfogadása kapcsán tett nyilatkozatok közül a 36. nyilatkozat. Brüsszel, 2016. október 27.

                     (7)
                  A Bíróság 2017. május 16-i, C-2/15. sz. véleménye (EU:C:2017:376) az EUMSZ 218. cikkének (11) bekezdése alapján az Európai Unió hatásköréről a Szingapúrral kialakítandó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése tekintetében.

                     (8)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1219/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról (HL L 351., 2012.12.20., 40. o.).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.9.13.
            COM(2017) 493 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA Tanács határozata
            a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményre irányuló tárgyalások megkezdésének engedélyezéséről
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               CSATOLMÁNY

               A tárgyalási eljárás tekintetében:

               1.Az Unió arra törekszik, hogy az egyezményről folytatott tárgyalások folyamata során biztosítsa, hogy valamennyi érdekelt ország és nemzetközi szervezet érdemben részt vehet a tárgyalásokban és a konszenzus kialakításában.

               2.Az Uniót a tárgyalások egésze során a Bizottság képviseli. A szerződésekben szereplő lojális együttműködés elvének és a külső képviselet egységessége elvének megfelelően az Unió és az Uniónak a tárgyalásokban részt vevő tagállamai teljes mértékben egyeztetik álláspontjukat, és annak megfelelően lépnek fel a tárgyalások során.

               3.A tárgyalásokat az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) égisze alatt folytatják le. Szavazás esetén azok a tagállamok, amelyek tagjai az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának, szavazati jogukat ezen irányelveknek és az előzetesen megállapított uniós álláspontnak megfelelően gyakorolják.

               4.Az Unió törekszik annak biztosítására, hogy a tárgyalásokat átlátható módon folytassák le – lehetőség szerint többek között hang- és/vagy webstreaming útján –, valamint hogy a civil társadalmi szervezetek képviselőinek lehetőségük legyen azokon akkreditált megfigyelőként részt venni.

               A tárgyalások tartalma tekintetében:

               5.Az egyezmény lehetővé teszi az Unió számára, hogy a multilaterális bíróság joghatósága alá utalja az olyan megállapodásokból fakadó vitákat, amelyeknek az Unió részes fele vagy a jövőben részes fele lesz. Következésképpen az Unió az egyezmény részes felévé kell, hogy válhasson, és az egyezmény rendelkezéseit oly módon kell megfogalmazni, hogy azokat az Európai Unió ténylegesen alkalmazni tudja.

               6.Az egyezmény lehetővé teszi az Unió tagállamai és harmadik országok számára is, hogy a multilaterális bíróság joghatósága alá utalja az olyan megállapodásokból fakadó vitákat, amelyeknek részes felei vagy a jövőben részes felei lesznek
                  1
               .

               7.Az egyezmény alapvető mechanizmusa úgy működik, hogy a multilaterális bíróság joghatósága kiterjed azokra a kétoldalú megállapodásokra, amelyek esetében mindkét részes fél megállapodott abban, hogy a megállapodásból fakadó vitákat a multilaterális bíróság joghatósága alá utalják. Multilaterális megállapodások esetében az egyezmény lehetővé teszi egy ilyen megállapodás két vagy több részes fele számára, hogy megállapodjanak arról, hogy a multilaterális megállapodásból fakadó vitáikat a multilaterális bíróság joghatósága alá utalják.

               8.A multilaterális bíróság elsőfokú bíróságból és fellebbviteli bíróságból áll. A fellebbviteli bíróság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy téves jogalkalmazás vagy a tények értékelése során elkövetett nyilvánvaló hibák esetén felülvizsgálja az elsőfokú bíróság által kibocsátott határozatokat. A fellebbviteli bíróság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy visszautaljon ügyeket az elsőfokú bírósághoz az eljárásnak a fellebbviteli bíróság ténymegállapításainak tükrében történő lezárása céljából („új eljárásra utasítás”).

               9.Biztosítják a bíróság függetlenségét. A bíróság tagjai (az elsőfokú bíróság és a fellebbviteli bíróság tagjai egyaránt) megfelelnek a képzettségükre és pártatlanságukra vonatkozó szigorú előírásoknak. Az egyezmény etikai szabályokról és kifogásolási mechanizmusról rendelkezik. A bíróság tagjai állandó javadalmazásban részesülnek. Rögzített, hosszú és nem megújítható időtartamra nevezik ki őket, a hivatali idejük biztosított, valamint rendelkeznek a függetlenség valamennyi szükséges garanciájával. A tagokat objektív és átlátható eljárás útján nevezik ki.

               10.Az egyezmény tartalmazza az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy igazodni tudjon a tagok változásához, valamint a bíróság joghatósága alá benyújtható megállapodások jellegének esetleges változásaihoz. Az egyezmény nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a bíróság igénybe vegye egy meglévő nemzetközi szervezet titkárságának támogatását, sem azt, hogy a bíróságot egy későbbi szakaszban egy ilyen szervezetbe integrálják.

               11.A multilaterális bíróság eljárásait átlátható módon folytatják le, ideértve harmadik felek bevonásának lehetőségét is, hasonlóan ahhoz, ami az UNCITRAL beruházó és állam közötti, szerződésen alapuló választottbírósági eljárás átláthatóságáról szóló szabályaiban szerepel, vagy e szabályok alkalmazása útján.

               12.A multilaterális bíróság határozatait hatékony nemzetközi érvényesítési rendszer érvényesíti.

               13.A tárgyalások egyik célja annak biztosítása, hogy a bíróság költséghatékony módon működik, és biztosított a hozzáférés a kis- és középvállalkozások és a természetes személyek számára. A bíróság állandó költségeit – ideértve a tagjai javadalmazásának költségét és az adminisztratív és titkári támogatás költségeit is – elvben a multilaterális bíróságot létrehozó egyezmény szerződő felei viselik. Az ilyen költségeket méltányos alapon osztják fel a szerződő felek között, mely során figyelembe vehetők olyan tényezők is, mint például a felek gazdasági fejlettségének szintje, az egyes felek különböző megállapodásokban való tagságának száma, az egyes felek nemzetközi beruházási forgalmának vagy eszközeinek mérete.

               14.Az Uniónak törekszik annak biztosítására, hogy támogatás álljon rendelkezésre ahhoz, hogy a fejlődő és legkevésbé fejlett országok hatékonyan tudjanak fellépni a beruházási viták rendezésének rendszerében. Az ilyen kezdeményezés a multilaterális beruházási bíróság létrehozási folyamatának részét képezheti, vagy külön is folytatható.

               15.A multilaterális bíróságot létrehozó egyezmény nyitva áll aláírásra és csatlakozásra minden olyan érdekelt ország és regionális gazdasági integrációs szervezet előtt, amely beruházási megállapodás részes fele. Lehetővé teszi a korai hatálybalépést, amint a minimálisan szükséges számú megerősítési okiratot letétbe helyezték.

                     (1)
                  A tagállamok között megkötött kétoldalú beruházási megállapodásokból (Unión belüli kétoldalú beruházási megállapodásokból) eredő viták, valamint egy tagállam befektetője és egy tagállam közötti, az Energia Charta Egyezmény hatálya alá tartozó kérdésekben felmerült viták nem tartoznak e határozat hatálya alá.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0277

Ajánlás a Tanács határozata Bulgáriának és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. július 26-i egyezményhez, az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt, 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyvhöz, az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi, előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló 1996. november 29-i jegyzőkönyvhöz és az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt 1997. június 19-i második jegyzőkönyvhöz történő csatlakozásáról  /* COM/2007/0277 végleges - CNS 2007/0100 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.6.2007COM(2007) 277 végleges2007/0100 (CNS)AjánlásA TANÁCS HATÁROZATABulgáriának és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. július 26-i egyezményhez, az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt, 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyvhöz, az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi, előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló 1996. november 29-i jegyzőkönyvhöz és az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt 1997. június 19-i második jegyzőkönyvhöz történő csatlakozásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSBulgária és Románia 2005. évi csatlakozási okmánya [1] egyszerűsített rendszert vezetett be Bulgáriának és Romániának a tagállamok által az EU-Szerződés 34. cikke (korábbi K.3 cikke) vagy az EK-Szerződés 293. cikke alapján megkötött egyezményekhez (és jegyzőkönyvekhez) történő csatlakozására. A korábbiakkal ellentétben így ezen egyezmények vonatkozásában nem szükséges külön csatlakozási jegyzőkönyvekről tárgyalni és ilyeneket megkötni (ami 27 tagállam ratifikációját vonná maga után): a csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése ugyanis előírja, hogy Bulgária és Románia egyszerűen a csatlakozási okmány alapján csatlakozik ezen egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez.A csatlakozási okmány 3. cikkének (3) és (4) bekezdése ezért előírja, hogy a Tanács határozatot fogad el, amelyben meghatározza ezen egyezmények Bulgária és Románia vonatkozásában történő hatályba lépésének időpontját, és elvégzi ezen egyezményeknek a két új tagállam csatlakozása miatt szükséges megfelelő kiigazításait (beleértve az egyezmények bolgár és román nyelvű változatának elfogadását, amelyek egyaránt hitelesek lesznek). A Tanács a Bizottság ajánlására, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően jár el.A csatlakozási okmány I. melléklete felsorolja a hét érintett bel- és igazságügyi egyezményt és jegyzőkönyvet. A felsorolásban szerepel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. július 26-i egyezmény[2], annak 1996. szeptember 27-i[3] és 1996. november 29-i[4] jegyzőkönyvei, valamint 1997. június 19-i[5] második jegyzőkönyve, amelyeket az EK-Szerződés VI. címe szerint, az EK pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelme tekintetében létrehozandó közös alap céljából fogadtak el. Az egyezmény és annak 1996. szeptember 27-i és 1996. november 29-i jegyzőkönyve 2002. október 17-én lépett hatályba, miután az akkori 15 tagállam ratifikálta. A második jegyzőkönyvet Olaszország még nem ratifikálta.Annak érdekében, hogy a csatlakozási okmány 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégezzék Bulgáriának és Romániának a fent említett egyezményhez és annak jegyzőkönyveihez történő csatlakozásával szükségessé vált kiigazításokat, nincs szükség bizottsági ajánlásra.Az előzőekre figyelemmel a Bizottság ajánlja, hogy a Tanács hozzon határozatot Bulgáriának és Romániának az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez és annak jegyzőkönyveihez való csatlakozásáról.2007/0100 (CNS)AjánlásA TANÁCS HATÁROZATABulgáriának és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. július 26-i egyezményhez, az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt, 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyvhöz, az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi, előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló 1996. november 29-i jegyzőkönyvhöz és az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt 1997. június 19-i második jegyzőkönyvhöz történő csatlakozásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására[6],tekintettel az Európai Parlament véleményére[7],mivel:(1) Az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményt[8] (a továbbiakban: az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény) az Európai Unióról szóló Szerződés K.3 cikke alapján dolgozták ki, és 1995. július 26-án írták alá. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 2002. október 17-én lépett hatályba.(2) Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményt kiegészítette az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyv[9] (a továbbiakban: az 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyv) és az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága által előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló 1996. november 29-i jegyzőkönyv[10] (a továbbiakban: az 1996. november 29-i jegyzőkönyv); mindkét jegyzőkönyv 2002. október 17-én lépett hatályba.(3) Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményt továbbá kiegészítette az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt, 1997. június 19-i második jegyzőkönyv[11](a továbbiakban: az 1997. június 19-i második jegyzőkönyv), amely még nem lépett hatályba.(4) A csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy Bulgária és Románia csatlakozik a tagállamok között kötött, a csatlakozási okmány I. mellékletében felsorolt egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez, amelyek között van többek között az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény, az 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyv, az 1996. november 29-i jegyzőkönyv és az 1997. június 19-i második jegyzőkönyv. Ezek Bulgária és Románia vonatkozásában a Tanács által megállapított időpontban lépnek hatályba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény, az 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyv, az 1996. november 29-i jegyzőkönyv és az 1997. június 19-i második jegyzőkönyv e határozat mellékletében szereplő bolgár és román nyelvű szövege hiteles.2. cikk1. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény, az 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyv és az 1996. november 29-i jegyzőkönyv Bulgária és Románia vonatkozásában az e határozat elfogadását követő első hónap első napján lép hatályba, amennyiben Bulgária és Románia vonatkozásában ezen időpontig még nem lépett hatályba.2. Az 1997. június 19-i második jegyzőkönyv Bulgária és Románia vonatkozásában ugyanazon a napon lép hatályba, mint a legutolsó olyan tagállam vonatkozásában, amely az Európai Unió tagja volt akkor, amikor a Tanács az említett jegyzőkönyv kidolgozásáról szóló jogi aktust elfogadta[12].3. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök1. MELLÉKLETAz Európai Unióról szóló Szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. július 26-i egyezmény bolgár és román nyelvű szövege2. MELLÉKLETAz Európai Unióról szóló Szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt 1996. szeptember 27-i jegyzőkönyv bolgár és román nyelvű szövege3. MELLÉKLETAz Európai Unióról szóló Szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi, előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről szóló 1996. november 29-i jegyzőkönyv bolgár és román nyelvű szövege4. MELLÉKLETAz Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez csatolt 1997. június 19-i második jegyzőkönyv bolgár és román nyelvű szövege[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] HL L 157., 2005.6.21., 203. o.[2] Egyezmény az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről, HL C 316., 1995.11.27., 49. o.[3] Jegyzőkönyv az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez, HL C 313., 1996.10.23., 2. o.[4] Jegyzőkönyv az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről, HL C 151., 1997.5.20., 2. o.[5] Második jegyzőkönyv az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez, HL C 221., 1997.7.19., 12. o.[6] HL C […]., [ …]., […]. o.[7] HL C […]., [ …]., […]. o.[8] HL L 316., 1995.11.27., 49. o.[9] HL C 313., 1996.10.23., 2. o.[10] HL C 151., 1997.5.20., 2. o.[11] HL C 221., 1997.7.19., 12. o.[12] Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény második jegyzőkönyvének kidolgozásáról szóló, 1997. június 19-i tanácsi jogi aktus, HL C 221., 1997.7.19., 11. o .