Fontos jogi nyilatkozat

|

52007SC0725

Ajánlás a Tanács határozata az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán a Cseh Köztársaság által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról  /* SEC/2007/0725 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 30.5.2007SEC(2007) 725 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán a Cseh Köztársaság által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról(előterjesztő: a Bizottság)1. HÁTTÉRA Bizottság szolgálatainak 2004. tavaszi gazdasági előrejelzése[1] alapján, amely 2003-ra a GDP 12,9%-ának (egy jelentős, állami garanciák lehívásával kapcsolatos egyszeri művelet leszámításával a GDP 5,9%-ának) megfelelő hiányt jelzett előre,[2] a Bizottság a 104. cikk (3) bekezdésének megfelelő jelentés útján túlzott hiány esetén követendő eljárást kezdeményezett a Cseh Köztársasággal szemben[3]. A Cseh Köztársaság 2004 májusában benyújtotta első, a 2004 és 2007 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját, amellyel kapcsolatban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján 2004. július 5-én véleményt nyilvánított[4]. A Bizottság ajánlása alapján ugyanakkor a Tanács a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy a Cseh Köztársaság túlzott hiánnyal rendelkezik[5], és ennek következtében a 104. cikk (7) bekezdésének alapján a hiány korrekciójára vonatkozó ajánlást bocsátott ki a cseh hatóságok számára[6]. Ezen ajánlásában a Tanács azt ajánlotta a cseh hatóságoknak, hogy „ a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg a jelenlegi túlzott hiányt ” és „ középtávú keretek között hozzanak intézkedéseket azon célkitűzésük elérése érdekében, hogy a hiányt 2008-ig hihető és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkentsék a Tanács 2004. július 5-i, a 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló véleményében meghatározott, a hiány csökkenéséhez vezető pályával összhangban ”, az alábbi közbenső éves célkitűzésekkel: 2004-ben a GDP 5,3%-a, 2005-ben a GDP 4,7%-a, 2006-ban a GDP 3,8%-a és 2007-ben a GDP 3,3%-a.A Tanács azt is ajánlotta a cseh hatóságoknak, hogy „ szigorúan hajtsák végre a 2004. májusi konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket, különös tekintettel a központi kormányzat bércsökkentésére és az egyes minisztériumok kiadásainak csökkentésére ”. Felkérte őket továbbá arra, hogy „ a költségvetésben előirányzottaknál több bevételt fordítsanak a hiány csökkentésére; pénzügyi tervszámokat vezessenek be a középtávú kiadások maximálása alapján, és a régiók és önkormányzatok növekvő eladósodottságának kockázatát csökkentendő, eredményes szabályozást tervezzenek meg; az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében hajtsák végre a nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszer reformját; minimalizálják a Cseh Konszolidációs Ügynökség műveleinek a költségvetésre gyakorolt negatív hatását. ”A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében. E határidő lejárta után a Bizottság 2004. december 14-i, Tanácsnak címzett közleményében megállapította, hogy a Cseh Köztársaság eredményes intézkedéseket tett a 2005-re előirányzott hiánycél elérésére és ezért nincs szükség a túlzott hiány esetén követendő eljárás folytatására[7]. 2005. január 18-i ülésén a Tanács egyetértett ezzel az értékeléssel.2. A MEGFELELő INTÉZKEDÉS HIÁNYÁVAL KAPCSOLATOS, A 104. CIKK (8) BEKEZDÉSE SZERINTI TANÁCSI HATÁROZATRA IRÁNYULÓ JAVASLATA 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás előírta, hogy a hiányt 2008-ra a GDP 3%-a alá kell csökkenteni, de nem adott meg számszerűsített célt a 2008-as évre. Ennek oka az volt, hogy a tanácsi ajánlásban hivatkozott 2004. májusi konvergenciaprogram a 2007-ig tartó időszakra vonatkozott. A programidőszakot 2008-ig meghosszabbító 2005. novemberi aktualizált konvergenciaprogram a 2008-as hiánycélt a GDP 2,7%-ában határozta meg. A programról alkotott véleményében a Tanács megállapította, hogy a program a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban[8] meghatározott hiánycsökkentési pályát követi. A Tanács kérése értelmében a Cseh Köztársaságnak „ egy esetlegesen jobb 2005-ös költségvetési eredmény, valamint erőteljes növekedési eredmények és kilátások összefüggésében fokoznia kell a strukturális költségvetési kiigazításra tett erőfeszítéseket, tekintettel arra, hogy a túlzott hiány tervezett értéke csak kissé múlja alul a 2008-ra (ez a túlzott hiány kiigazításának határideje) elérni kívánt referenciaértéket, valamint a középtávú célkitűzés elérésének felgyorsítása érdekében; ii. javítania kell a költségvetési tervezés minőségét, elsősorban a jelentős mértékű kiadási áthozatok okainak elemzésén, valamint a középtávú kiadási plafonok megerősítésén keresztül; iii. javítania kell az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, elsősorban a nyugdíjreform felgyorsításán, valamint az egészségügyi ellátási rendszer reformjának megkezdésén keresztül.”2007. március 15-én a Cseh Köztársaság benyújtotta legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2006 és 2009 közötti időszakra vonatkozik. Az aktualizált program benyújtására a december 1-jei határidő után került sor a Cseh Köztársaságban uralkodó politikai helyzet miatt, amelyben a 2006. júniusi országos választásokat követően a parlament csak 2007. január 19-én hagyta jóvá a kormányt. A 2007. márciusi aktualizált konvergenciaprogram a következő éves hiány-előrejelzéseket tartalmazta: 2007-ben a GDP 4,0%-a, 2008-ban a GDP 3,5%-a és 2009-ben a GDP 3,2%-a. A 2007-re és 2008-ra vonatkozó hiánycélok megegyeztek a parlament által 2006. december 13-án jóváhagyott 2007-es költségvetésben szereplő célokkal. A program tartalmazta továbbá „az új kormány ígéretét” arra, hogy a hiányt 2008-ban a GDP 3,2%-ára, 2009-ben pedig a GDP 2,8%-ára csökkenti egy sor, még végleges kidolgozás és jóváhagyás előtt álló szakpolitikai intézkedés révén.A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése, amely szerint a hiány 2007-ben eléri a GDP 3,9%-át, 2008-ban pedig – változatlan politika mellett – a GDP 3,6%-át, megerősíti, hogy a jelenlegi politikával nem fognak teljesülni a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban 2007-re és 2008-ra meghatározott célok (a GDP 3,3%-a, illetve kevesebb, mint a GDP 3%-a). A strukturális (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított) hiány 2007-ben a GDP-hez viszonyítva mintegy 1,25 százalékponttal javul, a 2005-ös és 2006-os romlást követően.A Bizottság szolgálatainak előrejelzése ekképpen megerősíti a konvergenciaprogram előrejelzéseit, amelyek alapján nem várható a túlzott hiány megszüntetése a 2008-as határidőig. Az aktualizált programról alkotott tanácsi véleményre irányuló, ma elfogadott ajánlásában a Bizottság a programot a következőképpen értékeli: „a jobb növekedési kilátások és a vártnál alacsonyabb 2006-os hiány ellenére a program 2010-re halasztja a túlzott hiány megszüntetését a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. júliusi tanácsi ajánlásban meghatározott 2008-as határidőhöz képest. A tartós növekedés miatt a halasztás – amely az elsősorban a szociális kiadások 2007-ben tervezett növekedésével magyarázható magasabb hiányt tükrözi – prociklikus expanzív költségvetési irányvonalat is eredményez.”A 2007-es költségvetés megnövelt kiadásai eredményeképpen túllépték a korábban megállapított középtávú kiadási keretet. A 2007. évi magasabb hiány a tanácsi ajánlás időpontjában előre jelzettnél sokkal erőteljesebbre várt növekedés ellenére jön létre, fő oka pedig a szociális kiadások növelése, amelyről még az előző parlament határozott, és amelyet az elfogadott költségvetésben az új parlament is jóváhagyott. A kiadások növekedése a becslések szerint 2007-ben a GDP-nek több, mint 1%-ával növeli a hiányt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a várakozások szerint a 2007. évi magasabb hiány a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban a megelőző évekre előre jelzettnél sokkal alacsonyabb hiány ellenére jön létre: a 2004 és 2006 közötti, GDP-hez viszonyított hiányadatok átlagosan 1 százalékponttal jobbak, mint a tanácsi ajánlásban szereplők (2004-ben a hiány a GDP 2,9%-a volt a Tanács által várt 5,3%-kal szemben, 2005-ben a GDP 3,6%-a 4,7%-kal szemben, 2006-ban pedig a GDP 2,9%-a 3,8%-kal szemben). Ennek fő oka inkább a vártnál jobb növekedési adatokban rejlik, mint a kiadások tartós csökkentésében.Összegezve, a 2007-es költségvetés és a legfrissebb aktualizált konvergenciaprogram alapján a Cseh Köztársaság a tervei szerint 2007 esetében túllépi a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban meghatározott célt (a GDP 3,3%-a), 2008 esetében pedig a 2005. novemberi konvergenciaprogramban meghatározott és a Tanács által 2006. január 24-én jóváhagyott célt (a GDP 2,7%-a). A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése is a jóváhagyott célok túllépését várja mindkét év esetében. Ennek következtében a cseh hatóságoknak a túlzott hiány Tanács által előírt 2008-as határidőig való megszüntetése érdekében hozott intézkedései nem megfelelőek. Az ajánlás elfogadása óta nem következtek be az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett, az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események. Éppen ellenkezőleg, az államháztartás szempontjából fontos gazdasági események a vártnál lényegesen kedvezőbben alakultak.1. táblázat: Hiány- és növekedési előrejelzésekÉves hiányelőrejelzés (a GDP százalékában) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése | 2,9 | 3,6 | 2,9 | 3,9 | 3,6 | - |Konvergenciaprogram 2007. március | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,5 | 3,2 |Konvergenciaprogram 2007. március (az új kormány ígéretében szerplő alternatív hiánycélok) | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,2 | 2,8 |Konvergenciaprogram 2005. november | 3,0 | 3,6 | 3,5 | 3,3 | 2,7 | - |A 2004. júliusi tanácsi ajánlás | 5,3 | 4,7 | 3,8 | 3,3 | < 3 | - |GDP-növekedési előrejelzés (éves %) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése | 4,2 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | - |Konvergenciaprogram 2007. március | - | 6,0 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |Konvergenciaprogram 2005. november | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | - |A 2004. júliusi tanácsi ajánlás | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | - | - |2. táblázat: Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reál-GDP (%-os változás) | KP 2007. március | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |BIZ 2007. május | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | nincs adat |KP 2005. november | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | nincs adat |HICP-infláció (%) | KP 2007. március | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |BIZ 2007. május | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | nincs adat |KP 2005. november | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | nincs adat |Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. március1 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |BIZ 2007. május3 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | nincs adat |KP 2005. november1 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | nincs adat |Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2007. március6 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |BIZ 2007. május | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | nincs adat |KP 2005. november | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | nincs adat |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2007. március | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |BIZ 2007. május | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | nincs adat |KP 2005. november | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | nincs adat |Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2007. március1 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |BIZ 2007. május | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | nincs adat |KP 20051. november | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | nincs adat |Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2007. március | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |BIZ 2007. május4 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | nincs adat |KP 2005. november5 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | nincs adat |Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2007. március | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |BIZ 2007. május | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | nincs adat |KP 2005. november | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | nincs adat |Megjegyzések |1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. |2Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). |3A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 4,2%-os, 4,6%-os, 4,8%-os és 4,9%-os becsült potenciális növekedés alapján. |4 Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzései alapján. |(a GDP 1,1%-a 2005-ben és a GDP 0,2%-a 2006-ban - mindkettő hiánynövelő) |5Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a 2005-ös konvergenciaprogram szerint. |(a GDP 1,1%-a 2005-ben - hiánynövelő) |6A cseh kormány eddig nem jóváhagyott intézkedésein alapuló |alternatív hiánycélok: a GDP 3,2%-a 2008-ban, a GDP 2,8%-a 2009-ben |Forrás: |Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán a Cseh Köztársaság által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (8) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:1.  A Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott államháztartási hiányt.2.  A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet[9], amelyet a túlzott államháztartási hiány azonnali korrekciójának elősegítése érdekében fogadtak el.3.  A Bizottság ajánlását követően a 2004. július 5-i 2005/185/EK tanácsi határozat[10] a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapította, hogy a Cseh Köztársaság túlzott hiánnyal rendelkezik.4.  A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – 2004. július 5-én a cseh hatóságoknak címzett ajánlást fogadott el abból a célból, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint hogy középtávú kereten belül hozzanak intézkedéseket annak a célkitűzésnek a megvalósítása érdekében, hogy 2008-ra – a hatóságok által 2004 májusában benyújtott, és a Tanács 2004. július 5-i véleményében[11] jóváhagyott konvergenciaprogramban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban – hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkentsék a hiányt, az alábbi közbenső éves célok mellett: 2004-ben a GDP 5,3%-a, 2005-ben a GDP 4,7%-a, 2006-ban a GDP 3,8%-a, 2007-ben a GDP 3,3%-a. A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására „a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében”. A Cseh Köztársaság hozzájárult az ajánlás közzétételéhez.5.  A 2004. november 5-i határidő lejárta után a Bizottság a Tanácsnak címzett 2004. december 14-i közleményében[12] megállapította, hogy – mivel a cseh kormány eredményes intézkedéseket foganatosított a 2005-ös hiánycél megvalósítására – a Cseh Köztársaság esetében nincs szükség a túlzott hiány esetében követendő eljárás folytatására. A 2005. novemberi aktualizált konvergenciaprogram 2008-ra a GDP 2,7%-ának megfelelő hiányt jelzett előre, amit a Tanács 2006. január 24-én jóváhagyott.6.  A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás nyomán a Cseh Köztársaság által a túlzott hiány 2008-ig történő megszüntetése céljából foganatosított intézkedések értékelése az alábbi következtetésekhez vezet:7.  2007. március 15-én a Cseh Köztársaság benyújtotta legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2009-ig tartó időszakra vonatkozik. A program a következő éves hiány-előrejelzéseket tartalmazta: 2007-ben a GDP 4,0%-a, 2008-ban a GDP 3,5%-a és 2009-ben a GDP 3,2%-a. A program tartalmazta továbbá „az új kormány ígéretét” arra, hogy a hiányt 2008-ban a GDP 3,2%-ára, 2009-ben pedig a GDP 2,8%-ára csökkenti egy sor, még nem ismert szakpolitikai intézkedés révén.8.  A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése, amely szerint a hiány változatlan politika mellett 2007-ben eléri a GDP 3,9%-át, 2008-ban pedig a GDP 3,6%-át, megerősíti, hogy a jelenlegi politikával nem fognak teljesülni a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban 2007-re és 2008-ra meghatározott célok (a GDP 3,3%-a, illetve kevesebb, mint a GDP 3%-a). A strukturális (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított) hiány 2007-ben a GDP-hez viszonyítva mintegy 1,25 százalékponttal javul, a 2005-ös és 2006-os romlást követően.9.  A 2007. évi magasabb hiány a tanácsi ajánlás időpontjában előre jelzettnél sokkal erőteljesebb növekedés ellenére jön létre, fő oka pedig a szociális kiadások növelése, amelyről még a 2006. évi parlamenti választások előtt határoztak. A várakozások szerint a 2007. évi magasabb hiány a tanácsi ajánlásban a megelőző évekre előre jelzettnél sokkal alacsonyabb hiány ellenére jön létre. Ennek fő oka inkább a vártnál jobb növekedési adatokban rejlik, mint a kiadások tartós csökkentésében.10.  Ennek alapján megállapítható, hogy noha a Cseh Köztársaság eddig túlteljesítette a 2004. július 5-i tanácsi ajánlásban meghatározott kiigazítási pálya 2004–2006 tekintetében előírt költségvetési célkitűzéseit, a 2007-es hiány jóval a Tanács által meghatározott célkitűzés felett lesz, a 2008-as hiány pedig a jelenlegi politika mellett egyértelműen meg fogja haladni a GDP 3%-ában megállapított küszöbértéket. A cseh hatóságok költségvetési célkitűzései nincsenek összhangban a túlzott hiány 2008-as határidőig való megszüntetését szorgalmazó tanácsi ajánlással. Az ajánlás elfogadása óta nem következtek be az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett, az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események. Éppen ellenkezőleg, az államháztartás szempontjából fontos gazdasági események a vártnál lényegesen kedvezőbben alakultak.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Tanács 2004. július 5-én tett, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlása nyomán a Cseh Köztársaság által végrehajtott intézkedések eredménytelennek bizonyulnak a túlzott hiány Tanács által előírt határidőn belüli megszüntetéséhez.2. cikkE határozat címzettje a Cseh Köztársaság.Kelt, Brüsszel,a Tanács részérőlaz elnök [1] A Bizottság 2004. tavaszi gazdasági előrejelzése figyelembe vette a Cseh Köztársaság által 2004 márciusában jelentett adatokat.[2] A szokásos eljárásoknak megfelelően időközben módosították a 2003-as hiányadatot, értéke most a GDP 6,6%-a.[3] SEC(2004) 575.[4] HL C 320., 2004.12.24., 1. o.[5] HL L 62., 2005.3.9., 20. o.[6] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf[7] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatt a Tanács ajánlásai nyomán a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta, Lengyelország és Szlovákia által foganatosított intézkedésekről, SEC(2004) 1630, 2004.12.22.[8] HL C 255., 2006.3.7., 5. o.[9] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[10] HL L 62., 2005.3.9., 20. o.[11] HL C 320., 2004.12.24., 1. o.[12] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatt a Tanács ajánlásai nyomán a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta, Lengyelország és Szlovákia által foganatosított intézkedésekről, SEC(2004) 1630, 2004.12.22.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0610

Ajánlás a Tanács határozata a 2010. évre az Európa Kulturális Fővárosa elnevezésű rendezvényről  /* COM/2006/0610 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.10.2006COM(2006) 610 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa 2010. évre az Európa Kulturális Fővárosa elnevezésű rendezvényről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA 649/2005/EK határozattal módosított, a Kultúra Európai Fővárosa rendezvénysorozat 2005–2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] megállapítja 2005-től kezdődően Európa Kulturális Fővárosa kijelölésének eljárását. E határozat 2. cikke szerint 2009-től kezdődően két tagállam két városát (egyet az EU-15 országokból, egyet az új tagállamokból) jelölik az Európa Kulturális Fővárosa címre a határozat I. mellékletében meghatározott időrendi sorrend szerint egymás után.A jelölésekről az érintett tagállamok legkésőbb négy évvel a szóban forgó rendezvény kezdete előtt értesítést küldenek az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Régiók Bizottsága részére.A 4. cikk szerint továbbá „a cselekvési programban más európai, de tagsággal nem rendelkező országok is részt vehetnek. Ezek bármelyike jelölheti egy városát az Európa Kulturális Fővárosa címre, amelyről értesítenie kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és a Régiók Bizottságát.”A Bizottság minden évben választótestületet alakít, amely jelentést ad ki arról, hogy az elbírált jelölések mennyiben felelnek meg a cselekvési program célkitűzéseinek és sajátosságainak. A választótestület tagjai független, vezető személyiségek, akik a kultúra területének szakértői. A választótestület a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtja be jelentését.Az Európai Parlament a jelentés kézhezvételétől számított legkésőbb három hónapon belül továbbíthatja véleményét a Bizottsághoz a jelölésekről.A Tanács – a Bizottság által a választótestület jelentésének fényében kidolgozott ajánlás alapján eljárva – hivatalosan kijelöli a szóban forgó városokat arra az évre, amelyre azokat korábban jelölték.A 2. cikkel és az I. melléklettel összhangban 2005 vége előtt Németország Essen és Görlitz, Magyarország pedig Pécs városát jelölte meg a 2010. évi Európa Kulturális Fővárosa címre.Ezzel egyidőben a 4. cikkel összhangban Törökország Isztambul jelölését jelentette be.A választótestület 2006. március 14–15-én ült össze, hogy valamennyi jelölést megvizsgálja. Ez a vizsgálat magában foglalta az összes jelölt város képviselőjének meghallgatását. A testület 2006. április 11-én nyújtotta be a Bizottságnak jelentését, amelyet a választótestület kérésére a Bizottság a többi intézményhez továbbított.A pályázatok végleges értékelése alapján a testület egyhangúlag úgy döntött, hogy az Európai Unió intézményeinek Essen, Pécs és Isztambul városát javasolja a 2010. évi Európa Kulturális Fővárosa címre.Az Európai Parlament kulturális és oktatási bizottsága július 18-án a testület beérkezett jelentésének nyomon követéseként egy levelet továbbított az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnak, hogy a témával kapcsolatban kiemelje az eszmecsere vonatkozó aspektusait.Végezetül a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság benyújtja a Tanácsnak a 2010. évre Európa Kulturális Fővárosaként Essen, Pécs és Isztambul hivatalos kijelölésére irányuló, melléklettel ellátott ajánlását.AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa 2010. évre az Európa Kulturális Fővárosa elnevezésű rendezvényrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a 649/2005/EK határozattal módosított, a Kultúra Európai Fővárosa rendezvénysorozat 2005–2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[2] és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére és 4. cikkére,tekintettel a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke (2) bekezdése értelmében a választótestület a Bizottsághoz, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott, 2006. áprilisi jelentésére,figyelembe véve, hogy a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 3. cikkében és II. mellékletében megállapított kritériumok maradéktalanul teljesültek,tekintettel a Bizottság 2006……………-i ajánlására,A KÖVETKEZOKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke (1) bekezdése értelmében a 2010. évre az Európa Kulturális Fővárosa címre Essent és Pécset jelölik ki.2. cikkA 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 4. cikke értelmében a 2010. évre az Európa Kulturális Fővárosa címre Isztambult jelölik ki.3. cikkMindegyik megnevezett város meghozza a szükséges intézkedéseket a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 1. és 5. cikke hatékony végrehajtása érdekében.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 166., 1999.7.1., 1. o. és HL L 117., 2005.5.4., 20. o.[2] HL L 166., 1999.7.1., 1. o. és HL L 117., 2005.5.4., 20. o.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2018. május 18.) az Európai Unió Tanácsa számára a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról (EKB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 181/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2018. május 18.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Lietuvos bankas jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, az UAB PricewaterhouseCoopersnek a megbízatása a 2017. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2018. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Lietuvos bankas az UAB Deloitte Lietuvát választotta külső könyvvizsgálóiként a 2018–2021. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy a 2018–2021. pénzügyi évekre a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiként az UAB Deloitte Lietuvát jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. május 18-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: A1. sz. ajánlás (2017. október 18.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett tanúsítvány kibocsátásáról (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg. )

text:
               29.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 183/5

      A1. sz. AJÁNLÁS
      (2017. október 18.)
      a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett tanúsítvány kibocsátásáról
      (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)
      (2018/C 183/06)
      A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
      tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság feladata az e rendelettel és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) kapcsolatban felmerülő igazgatási és értelmezési kérdések kezelése,
      tekintettel a 987/2009/EK rendeletnek egy személy helyzetének bemutatására kiállított dokumentumok és bizonyítékok jogi értékéről szóló 5. cikkére,
      tekintettel a 987/2009/EK rendeletnek a 883/2004/EK rendelet II. címe szerint alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó tanúsítványról szóló 19. cikkének (2) bekezdésére,
      a 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően,
      mivel:

                  (1)

                  A 987/2009/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az érintett személy vagy a munkáltató kérésére azon tagállam illetékes intézménye, amelynek jogszabályai a 883/2004/EK rendelet II. címe szerint alkalmazandók, tanúsítja, hogy ezeket a jogszabályokat kell alkalmazni, és adott esetben jelzi, hogy mely időpontig és milyen feltételekkel.

                  (2)

                  Az Igazgatási Bizottság határozza meg a birtokos tekintetében alkalmazandó jogra vonatkozó A1 hordozható dokumentum szerkezetét és tartalmát.

                  (3)

                  A 987/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy e dokumentumot a többi tagállam intézményei mindaddig elfogadják, amíg azokat a kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelenné nem nyilvánítja.

                  (4)

                  A jóhiszemű együttműködés elve alapján, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése rögzít és amelyet a 883/2004/EK rendelet 76. cikke pontosít az intézmények kötelesek a szociális biztonság tekintetében alkalmazandó jogszabályok megállapítása tekintetében irányadó tényeket megfelelően vizsgálni és következésképpen az A1 hordozható dokumentumban szereplő információk helyességét igazolni.

                  (5)

                  E dokumentumoknak meg kell alapozniuk azt a vélelmet, hogy a birtokos jogszerűen bejelentkezett annak a tagállamnak a szociális biztonsági rendszerébe, amelynek intézménye azokat kibocsátotta,

            A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA AZ ILLETÉKES SZOLGÁLATOKNAK ÉS INTÉZMÉNYEKNEK:

                  1.

                  Annak érdekében, hogy az A1 hordozható dokumentumnak – például egyes lapok különböző dokumentumok közötti kicserélésével történő – hamisítása elkerülhető legyen, javasolt hitelesítő megoldások alkalmazása a tanúsítványok kiállítása során, amelyek:

                              a)

                              a dokumentumok elektronikus kiállítása esetén minden oldalon szereplő sorszám vagy azonosító szám. Ebben az esetben a továbbiakban nincs szükség aláírásra vagy pecsétre;

                              b)

                              amennyiben a dokumentumok kiállítása manuálisan történik, azokat a papír mindkét oldalára kell nyomtatni és a lapokat úgy kell összekapcsolni, hogy azokat ne lehessen könnyen szétválasztani. Ezt például a bal felső sarok behajtásával, összetűzésével és a hátoldal lepecsételésével lehet elérni.

                  2.

                  Ezen felül javasolt minden kiadott A1 hordozható dokumentumot úgy nyilvántartásba venni, hogy annak hitelessége könnyen és gyorsan ellenőrizhető legyen.

                  3.

                  A tagállamok értesítik az igazgatási bizottságot arról, hogy az intézményeik milyen módokon állítják ki az A1 hordozható dokumentumot. Az igazgatási bizottság küldöttségei ezt az információt megosztják megfelelő felügyeleteikkel.

                  4.

                  Az A1 hordozható dokumentum kiállítása előtt javasolt az összes releváns tény intézmények által történő értékelése, vagy a hivatalos forrásokban található adatok útján, vagy a szükséges információk kérelmezőtől történő bekérése segítségével. Az intézmények irányítása érdekében a mellékletben szerepel a közös kérdések és a 883/2004/EK rendelet irányadó egyes cikkeire vonatkozó különös kérdések nem kimerítő jellegű, szabványosított listája. Ezeket az érintett esetekben megfelelően módosítani lehet.

                  5.

                  A kérelmeken szerepelnie kell egy olyan nyilatkozatnak, amelyben a kérelmező kijelenti, hogy minden kérdésre a legjobb tudomása szerint helyesen válaszolt és tisztában van az ellenőrzések lehetőségével, amelynek következtében a dokumentum visszaható hatállyal visszavonható.

                  6.

                  Az illetékes intézmények számára javasolt a kiállított A1 hordozható dokumentumokra vonatkozó információk nyilvántartása, lehetőleg elektronikus adatbázisban. Az illetékes intézmények a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének (EESSI) rendszerén keresztül értesítik egymást minden, a 987/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerinti, más tagállamban folytatott tevékenység vonatkozásában alkalmazandó jogszabályokkal kapcsolatos döntésről.

                  7.

                  Ezt az ajánlást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. A kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Az igazgatási bizottság elnöke

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

         (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

         MELLÉKLET
         Az A1 hordozható dokumentum kiállítására irányuló kérelmekre vonatkozó szabvány kérdéscsoportok
         A.   AZ A1 HORDOZHATÓ DOKUMENTUMMAL (A TOVÁBBIAKBAN: PD A1) ÉRINTETT SZEMÉLYRE VONATKOZÓ KÖZÖS KÉRDÉSEK
         Minden kérelem esetén az alábbi kérdéseket kell alkalmazni és azokat a kibocsátó intézménynek ellenőrizniük kell:

                     —

                     Családi név

                     —

                     Utónév

                     —

                     Születési idő

                     —

                     Nem: férfi/nő/ismeretlen

                     —

                     Személyi azonosító szám

                     —

                     Születési hely

                     —

                     Állampolgárság

                     —

                     A személy jogszerűen tartózkodik valamely tagállamban (harmadik ország állampolgára esetén)

                     —

                     A lakóhely szerinti államban lévő cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     A tartózkodás szerinti államban lévő cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     A személy értesítési címe

                     —

                     Munkakör/Foglalkozás/Szakma

               B.   A PD A1 KÉRELMEZÉSÉRE VONATKOZÓ KÖRÜLMÉNYEKTŐL FÜGGŐ KÜLÖNÖS KÉRDÉSEK
         Az előbbieken túlmenően, alább meghatározásra kerülnek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) II. címe szerinti olyan körülményektől függő különös kérdések, amelyek esetén PD A1 kérelmezhető.
         1.   A 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti kérelem (munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként egy tagállamban végzett tevékenység)

                     —

                     Munkáltató

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Önálló vállalkozói tevékenység

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Munkavégzés kezdő/záró időpontja

               2.   A 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti kérelem (köztisztviselők)

                     —

                     Munkáltató (munkáltató igazgatási szervezet)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Külföldi munkavégzés(ek) helye (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     A külföldi munkavégzés kezdő időpontja

                     —

                     A külföldi munkavégzés záró időpontja

               3.   A 883/2004/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti kérelem (tengeri hajó fedélzetén végzett gazdasági tevékenység)

                     —

                     Munkáltató

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     A hajó neve

                     —

                     Tagállam, amelynek lobogója alatt a tengeri hajó közlekedik

                     —

                     A díjazást olyan vállalkozás fizeti, amelynek székhelye vagy üzletviteli helye más államban található: igen/nem

                     —

                     A munkavégzés kezdő időpontja

                     —

                     A munkavégzés záró időpontja

               4.   A 883/2004/EK rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerinti kérelem (légiszemélyzet és a légiutas-kísérő személyzet)

                     —

                     Munkáltató

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     A bázishely fekvésének helye

                     —

                     A munkavégzés kezdő időpontja

                     —

                     A munkavégzés záró időpontja

               5.   A 883/2004/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem (munkáltatók kiküldetése)

                     —

                     Munkáltató a kiküldő államban

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A gazdasági tevékenységek NACE szerinti statisztikai osztályozása az Európai Közösségben

                     —

                     Vállalkozás(ok) a fogadó államban/a kiküldetés helyén(helyein)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági i szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     A kiküldetés kezdő időpontja

                     —

                     A kiküldetés záró időpontja

                     —

                     A munkavállaló a kiküldetést megelőző egy hónapban a kiküldő állam jogszabályainak hatálya alá tartozott: igen/nem

                     —

                     A kiküldetést közvetlenül megelőző egy hónapban végzett tevékenység részletei

                     —

                     A tevékenység jellege a kiküldő államban

                     —

                     A tevékenység jellege a fogadó államban

                     —

                     A munkavállalót olyan céllal küldik ki, hogy egy másik kiküldött munkavállalót váltson fel: igen/nem

                     —

                     Amennyiben igen, kérjük, írja le, hogy a felváltásra milyen okból van szükség

                     —

                     A munkavállaló korábban már dolgozott az érintett fogadó tagállamban: igen/nem

                     —

                     Amennyiben igen, írja le a korábbi kiküldetések időtartamát (kezdő és záró időpont)

                     —

                     A munkáltató kiküldő államban lévő munkavállalóinak száma (kivéve az igazgatási munkát végző munkavállalók)

                     —

                     a kiküldő államban lévő, igazgatási munkát végző munkavállalók száma

                     —

                     Kiküldött munkavállalók száma

                     —

                     A kiküldő államban teljesített szerződések száma

                     —

                     A fogadó államban teljesített szerződések száma

                     —

                     Árbevétel a kiküldő államban (%-ban kifejezve)

                     —

                     Árbevétel a fogadó tagállamban (%-ban kifejezve)

                     —

                     A kiküldő államban lévő munkáltató a kiküldetés alatt felbonthatja a munkaszerződést a munkavállalókkal: igen/nem

                     —

                     A kiküldő államban lévő munkáltató meghatározhatja a fogadó államban végzett tevékenység kulcsfontosságú elemeit: igen/nem

                     —

                     A munkaszerződés a következő féllel kerül megkötésre: a kiküldő államban lévő munkáltató/a fogadó államban lévő vállalkozás

                     —

                     A munkáltató bérét a következő fél fizeti meg: a kiküldő államban lévő munkáltató/a fogadó államban lévő vállalkozás

                     —

                     A munkaviszony fennmarad a kiküldetés ideje alatt: igen/nem

                     —

                     A fogadó vállalkozás, ahová a munkavállalót kiküldték, más vállalkozás számára a munkavállalót rendelkezésre fogja bocsátani: igen/nem

               6.   A 883/2004/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem (önálló vállalkozók kiküldetése)

                     —

                     Önálló vállalkozás a kiküldő államban

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Önálló vállalkozás a fogadó államban/a kiküldetés helyén

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     A kiküldetés kezdő időpontja

                     —

                     A kiküldetés záró időpontja

                     —

                     Az önálló vállalkozó korábban már dolgozott az érintett fogadó tagállamban: igen/nem

                     —

                     Amennyiben igen, írja le a korábbi kiküldetések időtartamát (kezdő és záró időpont)

                     —

                     A kiküldetés időtartama alatt a kiküldő államban az üzleti felépítés fenntartásra kerül annak érdekében, hogy a külföldről való hazatérést követően az üzleti tevékenység folytatható legyen: igen/nem

                     —

                     A fogadó tagállamból való hazatérést követően az üzleti tevékenység folytatásra kerül

                     —

                     A tevékenység jellege a kiküldő államban
                     A tevékenység jellege a fogadó államban

               7.   A 883/2004/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem (két vagy több tagállamban történő munkavégzés, ha a munkáltató[k] a személy tartózkodási helye szerinti tagállamban található[k])

                     —

                     Munkáltató

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Államok, amelyekben munkavégzés történik

                     —

                     Külföldi munkavégzés helye(i) (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Vállalkozás neve

                                 —

                                 Azonosító szám(ok)

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     Államok, amelyekre a munkavállaló rendes munkaidejének kevesebb, mint 5 %-a és/vagy a teljes díjazásának kevesebb, mint 5 %-a esik

                     —

                     A munkavégzés kezdő időpontja vállalkozásonként

                     —

                     A munkavégzés záró időpontja vállalkozásonként

               8.   A 883/2004/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem (munkavégzés két vagy több tagállamban – egyéb helyzetek)

                     —

                     Munkáltató(k) (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     A munkáltató gazdasági tevékenységeinek NACE szerinti statisztikai osztályozása az Európai Közösségben

                     —

                     Államok, amelyekben munkavégzés történik

                     —

                     Külföldi munkavégzés helye(i) (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Vállalkozás neve

                                 —

                                 Azonosító szám(ok)

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     Államok, amelyekre a munkavállaló rendes munkaidejének kevesebb, mint 5 %-a és/vagy a teljes díjazásának kevesebb, mint 5 %-a esik

                     —

                     Államok, amelyekre a munkavállaló rendes munkaidejének legalább 25 %-a és/vagy a teljes díjazásának legalább 25 %-a esik

                     —

                     A munkavégzés kezdő időpontja vállalkozásonként

                     —

                     A munkavégzés záró időpontja vállalkozásonként

               9.   A 883/2004/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem (önálló vállalkozás két vagy több tagállamban)

                     —

                     Önálló vállalkozói tevékenység

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Az önálló vállalkozói gazdasági tevékenység NACE szerinti statisztikai osztályozása az Európai Közösségben

                     —

                     Államok, amelyekben munkavégzés történik

                     —

                     Külföldi munkavégzés helyére (helyeire) vonatkozó részletek (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Vállalkozás neve (adott esetben)

                                 —

                                 Azonosító szám(ok) (adott esetben)

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     Árbevétel és/vagy jövedelem minden olyan államban, ahol tevékenység végzésére sor kerül

                     —

                     Munkával töltött idő minden olyan államban, ahol tevékenység végzésére sor kerül

                     —

                     Teljesített szolgáltatások száma minden olyan államban, ahol tevékenység végzésére sor kerül

                     —

                     A tevékenység kezdő időpontja

                     —

                     A tevékenység záró időpontja

               10.   A 883/2004/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerinti kérelem (munkavállalás és önálló vállalkozás két vagy több tagállamban)

                     —

                     Önálló vállalkozói tevékenység (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Munkáltató (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     A munkáltató gazdasági tevékenységeinek NACE szerinti statisztikai osztályozása az Európai Közösségben

                     —

                     Államok, amelyekben munkavégzés történik

                     —

                     Tevékenység végzésének helyeire vonatkozó részletek (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     Államok, amelyekre a munkavállaló rendes munkaidejének kevesebb, mint 5 %-a és/vagy a teljes díjazásának kevesebb, mint 5 %-a esik

                     —

                     Államok, amelyekre a munkavállaló rendes munkaidejének legalább 25 %-a és/vagy a teljes díjazásának legalább 25 %-a esik

                     —

                     A tevékenység kezdő időpontja

                     —

                     A tevékenység záró időpontja

               11.   A 883/2004/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti kérelem (köztisztviselő egy államban és munkavállaló vagy önálló vállalkozó egy másik államban)

                     —

                     Munkáltató (munkáltató szervezet)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Önálló vállalkozói és/vagy munkavégzési tevékenység (kérjük, szükség szerint ismételje meg)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     A munkavégzés kezdő időpontja

                     —

                     A munkavégzés záró időpontja

               12.   A 883/2004/EK rendelet 15. cikke szerinti kérelem (az Európai Unió szerződéses személyzete)

                     —

                     Munkáltató (foglalkoztató uniós intézmény vagy szerv)

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                     —

                     Munkavégzés külföldi helye

                                 —

                                 Név

                                 —

                                 Regisztrációs szám

                                 —

                                 Szociális biztonsági szám

                                 —

                                 Adószám

                                 —

                                 Cím (legalább város, irányítószám, ország)

                                 —

                                 A munkahely szerinti államban nincs állandó lakcíme

                     —

                     Az Európai Unió szerződéses személyzete tagjaként való munkavégzés kezdő időpontja

                     —

                     Azon jogszabályok alkalmazása, amelyet az érintett személy választott: annak az államnak a joga, amelyben munkaviszonya áll fenn/annak az államnak a joga, amely alá legutóbb tartozott/az állampolgársága szerinti állam joga

               C.   A KÉRELMEKBEN ALKALMAZANDÓ MINTANYILATKOZATOK
         1.   Általános:

                     —

                     „Kijelentem, hogy az e nyomtatványon feltüntetett adatok a valóságnak megfelelnek és teljesek.”

                     —

                     „Minden kérdésre a legjobb tudásom szerint helyesen válaszoltam.”

               2.   Munkavállalók kiküldetése:

                     —

                     „Kijelentem, hogy tisztában vagyok a kiküldetés időtartama alatti ellenőrzések lehetőségével, amelyek annak megállapítására irányulnak, hogy ez az időtartam nem ért véget. Ezen ellenőrzések különösen a járulékok fizetésére és a közvetlen kapcsolat fenntartására irányulhatnak.”

                     —

                     „A kiküldött munkavállaló munkáltatójaként kijelentem, hogy az információ teljes és helytálló. Tisztában vagyok vele, hogy a megadott információkat a <kiküldő tagállam neve>-ban/ben, valamint a fogadó államban az illetékes intézmények ellenőrizhetik. Amennyiben a megadott információ nem felel meg a tényleges helyzetnek, az alkalmazandó jogra vonatkozó dokumentum visszaható hatállyal visszavonható. Ebben az esetben annak a fogadó államnak a jogát kell alkalmazni, ahol a munkavégzés ténylegesen történik. Kötelezettséget vállalok arra, hogy értesítem <kiküldő tagállam neve> illetékes intézményét, ha i) a munkavállaló kiküldetésére nem kerül sor, vagy a kiküldetés időtartama több mint két hónapra megszakad, vagy ii) ha a kiküldetés a tervezett időtartama előtt megszűnik.”

               3.   Önálló vállalkozók kiküldetése:

                     —

                     „Kijelentem, hogy tisztában vagyok az ellenőrzések lehetőségével az ideiglenes tevékenység időtartama alatt abban az államban, ahol a tevékenységet végzem annak érdekében, hogy megállapítható legyen, hogy az e tevékenységre vonatkozó feltételek nem változtak. Ezen ellenőrzések különösen a járulékok fizetésére és a tevékenységem folytatásához szükséges infrastruktúra letelepedésem szerinti államban történő fenntartására irányulhatnak.”

               4.   Egy munkáltató javára két vagy több tagállamban folytatott tevékenysége – a munkáltató nyilatkozata:

                     —

                     „Kijelentem, hogy az információ teljes és helytálló. Tisztában vagyok vele, hogy a megadott információkat a <kiküldő tagállam neve>-ban/ben, valamint a munkavégzés szerinti fogadó államban az illetékes intézmények ellenőrizhetik. Amennyiben a megadott információ nem felel meg a tényleges helyzetnek, az alkalmazandó jogra vonatkozó dokumentum visszaható hatállyal visszavonható. Ebben az esetben az alkalmazandó jogot a tényleges körülmények alapján újból meg kell állapítani. Kötelezettséget vállalok arra, hogy értesítem <kiküldő tagállam neve> illetékes intézményét a munkaviszonyra vonatkozó minden változásról (például a munkáltató megváltozása, az érdekeltségi központ megváltozása, a munkaidő megváltozása, új tevékenység kezdése) tájékoztatom.”

            (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2018/790 ajánlása (2018. április 25.) a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről

text:
               31.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/12

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/790 AJÁNLÁSA
   (2018. április 25.)
   a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Bizottság 2012 júliusában elfogadott egy, a tudományos információkról szóló csomagot, amely az „Úton a tudományos információkhoz való jobb hozzáférés felé – A közfinanszírozású kutatások előnyeinek megsokszorozása” című közleményből (1) és a 2012/417/EU bizottsági ajánlásból (2) áll. A 2012/417/EU ajánlás értelmében a Bizottság áttekinti az Európai Unió egészében elért haladást, majd értékeli, hogy szükségesek-e további lépések a meghatározott célkitűzések eléréséhez.

               (2)

               Az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közlemény (3) hangsúlyozza az adatok terjesztésének, mint a gazdasági növekedés, az innováció és a digitalizálás katalizátorának fontosságát valamennyi gazdasági ágazatban, különösen a kkv-k (és az induló vállalkozások) körében, valamint a társadalom egészében. Elismeri, hogy a nagy adathalmazok és a nagy teljesítményű számítástechnika a hatékonyabb és gyorsabban reagáló nyílt tudomány felé történő elmozdulás részeként megváltoztatja a kutatás és a tudásmegosztás módjait is (4). Kijelenti, hogy a Bizottság ösztönzi a közadatokhoz való hozzáférést az innováció elősegítése érdekében, és az európai számításifelhő-kezdeményezés részeként a kutatási célú nyílt tudományos felhő megvalósítására törekszik. Az Európai digitális egységes piaci stratégia (5) félidős értékelésében a Bizottság bejelenti az állami és az államilag finanszírozott adatok hozzáférhetőségének és további felhasználásának további javítására irányuló szándékát.

               (3)

               Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című közlemény (6) észszerű és átfogó tervet mutat be az európai nyílt tudományosadat-felhő, mint a tudományos közösség számára a tudományos eredmények tárolására, megosztására és újrafelhasználására szolgáló megbízható, nyitott környezet létrehozására vonatkozóan. Bejelenti továbbá, hogy a Bizottság felülvizsgálja a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről szóló 2012/417/EU ajánlást a tudományos adatok megosztásának ösztönzése és a kutatók és vállalkozások adatmegosztását elősegítő ösztönző és jutalmazó rendszerek, valamint oktatási és képzési programok létrehozása érdekében. „Az európai nyílt tudományosadat-felhő végrehajtási ütemterve” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (7) bemutatja a tagállamokkal és az európai nyílt tudományosadat-felhőt támogató lehetséges irányítási és finanszírozási mechanizmusok érdekeltjeivel közösen végzett kutatások eredményeit, és tovább részletezi a kutatási adatok kezelésére szolgáló infrastruktúrákat integráló európai nyílt tudományosadat-felhő fejlesztésének cselekvési irányvonalait.

               (4)

               A 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) előírja azt az elvet, hogy a közigazgatási szervek birtokában lévő valamennyi hozzáférhető adat tekintetében biztosítani kell az összes érdekelt fél számára az adatok kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célú további felhasználásának megkülönböztetésmentes feltételeit a további felhasználás hasonló eseteinek körében, olyan díjak ellenében, amelyek nem haladják meg az adatok terjesztéséhez kapcsolódó határköltségeket.

               (5)

               A nyílt hozzáférésre (9) vonatkozó szakpolitikák célja, hogy a kutatók és a nagyközönség a kiadási folyamat lehető legkorábbi szakaszában díjmentesen, nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon elérje a lektorált tudományos publikációkat, kutatási adatokat és egyéb kutatási eredményeket, valamint hogy a tudományos kutatások eredményei felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek. A nyílt hozzáférés elősegíti a minőség javítását, a párhuzamos kutatások szükségességének csökkentését, a tudományos fejlődés felgyorsítását, valamint segít a tudományos csalások visszaszorításában, és összességében kedvezően hat a gazdasági növekedésre és az innovációra. A nyílt hozzáférés mellett az adatkezelés tervezése is kezd általános tudományos gyakorlattá válni.

               (6)

               A nyílt hozzáférés terjesztési eszközként szolgál a kutatók számára, akik nyilvánosságra kívánják hozni a munkájukat, különösen közfinanszírozású kutatások keretében. Az engedélyezési megoldásoknak elő kell segíteniük a tudományos publikációk terjesztését és további felhasználását.

               (7)

               A tudományos kutatási eredmények megőrzése közérdeket szolgál. Ez hagyományosan a könyvtárak vagy a levéltárak – különösen a kötelespéldány-tárolást végző tagállami könyvtárak – felelőssége. A létrejött kutatási eredmények mennyisége folyamatosan nő. A mechanizmusoknak, az infrastruktúráknak és a szoftvereknek lehetővé kell tenniük a kutatási eredmények digitális formában történő hosszú távú megőrzését. A megőrzés fenntartható finanszírozása döntő fontosságú, mivel a digitalizált tartalom biztonságos tárolásának költségei továbbra is viszonylag magasak. A kutatási eredmények megőrzésének és jövőbeli hasznosíthatóságának fontossága miatt az e területre vonatkozó szakpolitikák létrehozását vagy megerősítését indokolt ajánlani a tagállamok számára.

               (8)

               A technológiai fejlődés lehetővé tette a nemzeti kormányok, egyetemek vagy kutatási szervezetek által létrehozott webalapú kutatási infrastruktúrák megteremtését. Ezek úgy támogatják ezen ajánlás célkitűzéseit, hogy segítenek a kutatóknak kutatási eredményeik kezelésében és lehetővé teszi azok terjesztését. Az Európai számításifelhő-kezdeményezésben bejelentették, hogy „az európai nyílt tudományosadat-felhő a jelenleg tudományterületek és tagállamok szerint szétdarabolt, meglévő tudományosadat-infrastruktúrák integrálásával kezdi meg működését.” Indokolt azoknak a nemzeti szintű intézkedéseknek a meghatározása és ajánlása, amelyek lehetővé teszik az európai nyílt tudományosadat-felhő megfelelő működését és alkalmazását.

               (9)

               Idővel a technológiai fejlődés a tudományos világban jelentős elmozdulást eredményezett az együttműködésen alapuló módszerek irányába, és hozzájárult a tudományos anyagok mennyiségének folyamatos növekedéséhez. Az egyre inkább együttműködésen alapuló és átláthatóvá váló tudományos megközelítés során a kutatók számára oktatásuk és szakmai előmenetelük valamennyi szakaszában biztosítani kell a szakmai fejlődés lehetőségét, többek között felsőoktatási programokon keresztül. Lehetőséget kell biztosítani számukra továbbá a megfelelő készségek kialakítására a nyílt tudományban való teljeskörű részvétel érdekében, a digitális oktatási cselekvési tervben (10) leírtak szerint.

               (10)

               Az ösztönzők és a jutalmak fontos tényezők a szakmai előmenetel szempontjából. Habár a kutatókat határokon, tudományágakon és ágazatokon átnyúló tevékenységre, valamint kutatási eredményeik megosztására buzdítják, szakmai előmenetelükben ez sokszor nem tükröződik, illetve nem jutalmazzák azt. Átlátható és felelősségteljes mutatók kifejlesztésére kerül sor annak érdekében, hogy támogassák a nyílt tudomány gyakorlatának megvalósítását a modern egyetemeken. Új generációs mérőszámokat figyelembe vevő, korszerűsített jutalmazási mechanizmusokat lehetne alkalmazni az európai kutatás minőségének hatékonyabb mérése érdekében, ami értékes ösztönzőt jelenthetne a kutatók számára kutatási eredményeik megosztására, valamint az egyetemek számára arra, hogy fokozottan vállalkozószelleműek legyenek, a belső piaci verseny előmozdítása mellett.

               (11)

               A tagállamoknak továbbra is támogatniuk kell a nyílt tudományt és a nyílt hozzáférést, amint az megállapításra került „a gyorsabb és szélesebb körű innováció motorjaként szolgáló nyitott, hálózatba szervezett és adatintenzív kutatásról” (11) és „a nyitott tudomány rendszerére való áttérésről” (12) szóló tanácsi következtetésekben.

               (12)

               A nyílt hozzáférés felé való elmozdulás világszinten jelentkező törekvés. A tagállamok már az eddigiekben is részt vettek ebben a törekvésben, és támogatni kell őket a kölcsönösség elvére épülő, nyílt és közreműködő kutatási környezet globális szintű javításában. A nyílt tudomány a tagállamok felelősségteljes kutatásra és nyílt innovációra irányuló szakpolitikáinak egyik legfontosabb eleme. Az új digitális technológiák elérhetővé válásával a kutatási és finanszírozási politikáknak is alkalmazkodniuk kell ehhez az új környezethez.

               (13)

               A Bizottság jó példával jár elöl a nyílt tudományos környezetben létrehozott kutatási eredményekhez való hozzáférés és a kutatási eredmények további felhasználásának maximalizálása érdekében, többek között a keretprogramok keretében, valamint nyíltadat-politika alkalmazásával a Bizottság Közös Kutatóközpontjának kutatási adatai tekintetében.

               (14)

               Jelentős előrelépés történt a 2012/417/EU ajánlásban, valamint az előző preambulumbekezdésekben felsorolt egyéb dokumentumokban tárgyalt területeken, de a célok megvalósítása nem teljeskörű, és a tagállamok fejlődése is egyenlőtlen. A tagállamok részéről nagyobb erőfeszítésre van szükség az európai kutatási és innovációs potenciál maximális kihasználása érdekében.

               (15)

               Ez az ajánlás a 2012/417/EU ajánlásra épít és annak helyébe lép,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      Nyílt hozzáférés a tudományos publikációkhoz

               1.

               A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációk terjesztésére és az azokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

                           —

                           az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

                           —

                           végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

                           —

                           kapcsolódó pénzügyi tervezés.

                     A szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban a tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

                           —

                           a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött valamennyi tudományos publikáció legkésőbb 2020-tól kezdve hozzáférhetővé váljék nyílt hozzáférés keretében,

                           —

                           bármi is legyen a közzétételi csatorna (tudományos folyóirat, digitális infrastruktúra, multimédiás csatornák, vagy a tudományos kommunikáció bármilyen új, kísérleti módszere), a lehető leghamarabb biztosítani kell a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést, lehetőség szerint a közzététel időpontjában, de mindenképpen legkésőbb a közzétételt követő hat hónapon – társadalmi és humán tudományok esetében tizenkét hónapon – belül,

                           —

                           a technológiai fejlődést figyelembe véve a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek ne korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációkban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül,

                           —

                           a kutatók a tudományos kiadókkal való szerződéses megállapodások megkötésekor megőrizzék szellemi tulajdonhoz fűződő jogaikat, többek között, a nyílt hozzáférésre vonatkozó szakpolitikai követelményeknek való megfelelés érdekében. Ez különösen a szerzői archiválást és a további felhasználást érinti (elsősorban szöveg- és adatbányászat során),

                           —

                           információkat tesznek közzé a közintézmények vagy közintézmények csoportjai és a kiadók között létrejött, a tudományos információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó egyezményekről a piac átláthatóbbá tétele és a tisztességes verseny előmozdítása érdekében, a know-how és az üzleti információk (üzleti titkok) védelmének sérelme nélkül. Ez mindenféle egyezményt magában foglal, így kiterjed különösen az ún. „bombaüzletekre” (azaz a nyomtatott és elektronikus folyóiratok kedvezményes áron elérhető előfizetői csomagjaira), valamint a kapcsolódó „beszámítási megállapodásokra”, amelyek arra irányulnak, hogy a konzorciumoknak kedvezményes díjakat számolnak fel a nyílt hozzáférésű publikálással összefüggésben,

                           —

                           az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek tudományos publikációihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében.

               2.

               A tagállamok biztosítsák, hogy a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények összehangolt módon végrehajtják az 1. pontban foglalt szakpolitikákat és nemzeti cselekvési terveket az alábbiak révén:

                           —

                           meghatározzák a tudományos publikációk terjesztésére és az azokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozó intézményi politikákat, és végrehajtási terveket hoznak létre,

                           —

                           a nyílt hozzáférésre vonatkozó követelményeket a támogatási megállapodások vagy kutatások számára nyújtott egyéb pénzügyi támogatások odaítélésének feltételeként határozzák meg, az ezeknek a követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal és a nem megfelelések korrekciójára irányuló nyomonkövetési intézkedésekkel együtt,

                           —

                           a terjesztéshez (a nyílt hozzáférést és a további felhasználást is beleértve) szükséges finanszírozást elérhetővé teszik átlátható és megkülönböztetésmentes módon, különböző csatornák bevonásával, amelyekbe beletartoznak a tudományos kommunikáció új, kísérleti módszerei, valamint lehetőség szerint a digitális elektronikus infrastruktúrák is,

                           —

                           iránymutatást adnak a kutatóknak arra vonatkozóan, hogy hogyan feleljenek meg a nyílt hozzáférésre vonatkozó szakpolitikáknak, és ebben támogatást nyújtanak számukra, különösképpen pedig arra vonatkozóan, hogy hogyan kezeljék szellemitulajdon-jogaikat a publikációikhoz való nyílt hozzáférés biztosítása érdekében,

                           —

                           a publikációkhoz való átlátható és legjobb hozzáférési (beleértve a felhasználást és a további felhasználást is) feltételek elérése érdekében közös egyeztetéseket folytatnak a kiadókkal,

                           —

                           biztosítják, hogy a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött publikációk a megfelelő műszaki eszközök (beleértve a kutatási végeredmény elektronikus változataihoz csatolt metaadaton keresztüli azonosítást is) segítségével könnyen azonosíthatóak legyenek.

      Kutatási adatok kezelése, a nyílt hozzáférést is beleértve

               3.

               A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok kezelésére vonatkozó világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint), a nyílt hozzáférést is beleértve. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

                           —

                           az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

                           —

                           végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

                           —

                           kapcsolódó pénzügyi tervezés.

                     A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

                           —

                           az adatkezelés tervezése általános tudományos gyakorlattá váljék a kutatási folyamat elején, amikor az adatokat létrehozzák vagy összegyűjtik, például adatkezelési tervek előírásával,

                           —

                           a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok fellelhetők, hozzáférhetők, interoperábilisak és újrafelhasználhatók („FAIR-elvek”) legyenek és azok is maradjanak biztonságos és megbízható környezetben, digitális elektronikus infrastruktúrákon keresztül (adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőben integráltakat is ideértve), kivéve, ha ez nem lehetséges vagy összeegyeztethetetlen a kutatási eredmények további felhasználásával („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”). Ennek lehetnek különösen a magánélettel, üzleti titkokkal, nemzetbiztonsággal, jogos kereskedelmi érdekkel és harmadik felek szellemitulajdon-jogaival összefüggő okai. A kutatási tevékenységet megelőzően valamely köz- és magánszféra közötti partnerség magánfelei által birtokolt bármilyen adatot, know-how-t és/vagy információt – formájától és jellegétől függetlenül – nem érinthetik ezek a szakpolitikák vagy nemzeti cselekvési tervek,

                           —

                           a technológiai fejlődést figyelembe véve (ideértve a dinamikus, valós idejű adatok fejlődését is), a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek nem korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatokban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül,

                           —

                           az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek kutatási adataihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében.

               4.

               A tagállamok biztosítsák, hogy a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények összehangolt módon végrehajtják a 3. pontban foglalt szakpolitikákat és nemzeti cselekvési terveket az alábbiak révén:

                           —

                           meghatározzák a kutatási adatok kezelésére vonatkozó intézményi politikákat, és végrehajtási terveket hoznak létre,

                           —

                           az adatkezelési tervekre és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozó követelményeket alapelvként határozzák meg („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”) a kutatási adatokat létrehozó projektek tekintetében a támogatási megállapodásokban és kutatások számára nyújtott egyéb pénzügyi támogatásban, az ezeknek a követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal és a nem megfelelések korrekciójára irányuló nyomonkövetési intézkedésekkel együtt,

                           —

                           rendelkezésre bocsátják az adatkezeléshez szükséges finanszírozást,

                           —

                           iránymutatást adnak a kutatóknak arra vonatkozóan, hogy hogyan feleljenek meg a kutatási adatok kezelésére vonatkozó szakpolitikáknak, és ebben támogatást nyújtanak számukra, különösképpen az alapos adatkezelési tervezési képességek fejlesztésére, valamint a kutatási adatokhoz való hozzáférést és a kutatási adatok megőrzését támogató digitális infrastruktúrákra vonatkozóan,

                           —

                           biztosítják, hogy az adatkészletek állandó azonosítók segítségével könnyen beazonosíthatók legyenek, valamint megfelelő mechanizmusokon keresztül más adatkészletekhez és publikációkhoz kapcsolhatók legyenek, és a megfelelő értékelés és használat érdekében kiegészítő információt nyújtanak hozzájuk.

      A tudományos információk megőrzése és további felhasználása

               5.

               A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a tudományos információk (publikációk, adathalmazok és egyéb kutatási eredmények) megőrzésének és további felhasználásának megerősítésére vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

                           —

                           az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

                           —

                           végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

                           —

                           kapcsolódó pénzügyi tervezés.

                     A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

                           —

                           az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények tudományos eredményeik megőrzésére vonatkozó szakpolitikákat dolgoznak ki,

                           —

                           rendelkezésre áll az elektronikus tudományos információk hatékony tárolási rendszere, amely alkalmas a digitális formában létrejött publikációk és a vonatkozó adatkészletek tárolására,

                           —

                           a hosszú távú megőrzésre szánt tudományos információkat biztonságosan őrzik az információk további felhasználását lehetővé tevő hardverrel és szoftverrel együtt,

                           —

                           állandó azonosítók széles körének bevonásával elősegítik az egyedi azonosítást (kutatási eredmények, kutatók, a hozzájuk kapcsolódók és alapítóik, valamint a hozzájárulók összekapcsolása) a kutatási eredmények fellelhetőségének, reprodukálhatóságának és hosszú távú megőrzésének a lehetővé tétele érdekében,

                           —

                           a már meglévő nyílt engedélyekkel összeegyeztethető, géppel olvasható engedélyezési rendszerek és feltételek állnak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrehozott tudományos információk további felhasználását az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül, a jogszerű újrafelhasználás és megőrzés érdekében,

                           —

                           az érdekelt felek számára megteremtik a feltételeket a tudományos információk további felhasználására alapozott, hozzáadott értéket jelentő szolgáltatások nyújtásához.

      A nyílt tudományt szolgáló infrastruktúrák

               6.

               A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a tudományos információkhoz való hozzáférést, azok megőrzését, megosztását és további felhasználását támogató infrastruktúrák továbbfejlesztésére és az európai nyílt tudományosadat-felhőbe való integrálására vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

                           —

                           az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

                           —

                           végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

                           —

                           kapcsolódó pénzügyi tervezés.

                     A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy nemzeti cselekvési tervek eredményeképp:

                           —

                           sor kerül az erőforrások elkülönítésére, feltárására és alkalmazására a gazdasági hatékonyság elérése, valamint az innováció érdekében, a belső piaci verseny előmozdítása mellett,

                           —

                           biztosítják az infrastruktúra minőségét és megbízhatóságát, többek között a tárhelyeket hitelesítő, széles körben elismert mechanizmusok, előírások és standardok alkalmazása révén,

                           —

                           a kutatók fokozott hozzáféréssel rendelkeznek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – a kutatási erőforrásokhoz és szolgáltatásokhoz a tudományos információk tárolása, kezelése, elemzése, megosztása és további felhasználása érdekében, adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül is,

                           —

                           kiegészítő mutatók és mérőszámok alkalmazása révén az infrastruktúrák alkalmasak olyan információk gyűjtésére, amelyek alapul szolgálnak a nyíltság és a nyílt tudomány, valamint a kutatás- és karrierértékelés nyomon követéséhez és értékeléséhez.

               7.

               A tagállamok biztosítsák a nemzeti infrastruktúrák együttműködését az európai nyílt tudományosadat-felhőn és egyéb globális kezdeményezéseken keresztül, azáltal, hogy:

                           —

                           dolgoznak az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül elérendő adatokra és szolgáltatásokra vonatkozó előírások, valamint az európai nyílt tudományosadat-felhővel összefüggésben a kutatásra kifejtett hatás mérésére szolgáló mutatók és mérőszámok meghatározásán,

                           —

                           biztosítják az újonnan kifejlesztett vagy korszerűsített infrastruktúrák interoperabilitását, figyelembe véve az európai nyílt tudományosadat-felhő fejlődését, és így megakadályozva zárványok megjelenését, és hozzájárulnak a széttagoltság csökkentéséhez és a tudományos felfedezések, valamint a tudományágak és az országok közötti együttműködés előmozdításához,

                           —

                           előkészítik a terepet a szolgáltatások alkalmazásához és a tudományos információk megosztásához az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül.

      Készségek és képességek

               8.

               A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) azokra a készségekre és képességekre vonatkozóan, amelyekre a felsőoktatási intézmények kutatóinak és munkatársainak szükségük van a tudományos információk vonatkozásában. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

                           —

                           az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

                           —

                           végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása is beletartozik,

                           —

                           kapcsolódó pénzügyi tervezés.

                     A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

                           —

                           sor kerül a szükséges képzés és oktatás nyújtására a nyílt hozzáférésre, a kutatási adatok kezelésére, adatgazdálkodásra, adatmegőrzésre, az adatok biztonságos tárolására és a nyílt tudományra vonatkozóan, a felsőoktatási és szakképzési rendszer részeként, minden karrierszakaszban, és megvalósítják a bevált munkahelyi gyakorlatokat az ágazatban,

                           —

                           biztosítják az adatkezelési technológiák területén az új szakmai profilok haladó fokozatú programjainak ösztönzését és/vagy végrehajtását,

                           —

                           támogatják az adatintenzív számítástechnika szakértőinek (az adatspecialistákat, technikusokat és adatkezelőket is beleértve) képzését és fejlesztését.

      Ösztönzők és jutalmak

               9.

               A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a kutatók számára létrehozott toborzási és karrierértékelési rendszer, a kutatóknak juttatandó támogatásokat odaítélő értékelési rendszer és a kutatást végző intézmények számára létrehozott értékelési rendszer tudományos információk vonatkozásában történő testre szabására vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

                           —

                           az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

                           —

                           végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása is beletartozik,

                           —

                           kapcsolódó pénzügyi tervezés.

                     A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

                           —

                           a tudományos karrierrendszer támogatja és jutalmazza a kutatási eredményeiket megosztó kutatókat, mindenekelőtt publikációik és egyéb kutatási eredményeik korai megosztása és nyílt hozzáférésűvé tétele révén,

                           —

                           a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények a tudományos információk megosztását lehetővé tevő, mérő és jutalmazó mechanizmusok alkalmazása révén részt vesznek a tagállami szakpolitika végrehajtásában,

                           —

                           a nyíltságra vonatkozó tájékozott értékelést támogató kiegészítő mutatók és mérőszámok bevezetésével gazdagítják a kutatás- és karrierértékelési rendszereket, ideértve többek között, de nem kizárólagosan, a kutatás átfogóbb hatására vonatkozóan és a kutatók egyéni szintjén végzett értékeléseket („új generációs mérőszámok”).

      Több érdekelt fél közötti tagállami, uniós és nemzetközi szintű párbeszéd a nyílt tudományról

               10.

               A tagállamok vegyenek részt tagállami, uniós és nemzetközi szintű, több érdekelt fél között zajló párbeszédekben, amelyeket az 1–9. pontban foglalt kérdések mindegyikével kapcsolatban folytatnak.
               A tagállamok biztosítsák, hogy:

                           —

                           ezek a párbeszédek elősegítenek egy olyan összekapcsolt, a nyílt tudományt szolgáló technológiai környezetet, amely kiterjed a kutatás összes életszakaszából származó, valamennyi kutatási eredményre (adatok, publikációk, szoftverek, módszerek, protokollok stb.),

                           —

                           fokozatosan sor kerül a nyílt tudomány irányába történő rendszerszintű változásra, amely a technológiai változáson és hatékonyságon felül kiterjed a kölcsönösség elvére, a kutatók körében végbemenő kulturális változásra, valamint a kutatás területén a felsőoktatási intézményekben és az alapítókban a nyílt tudomány irányába történő intézményi változásra, adott esetben ideértve olyan kérdéseket is, mint a kutatási integritás és etika.

      Tagállamok közötti strukturált uniós szintű koordináció és ezen ajánlás nyomon követése

               11.

               A tagállamok jelöljenek ki egy tagállami kapcsolattartó pontot, amelynek feladatai az alábbiak:

                           —

                           az ezen ajánlásban felsorolt intézkedések koordinálása,

                           —

                           a Bizottság tárgyalópartnere szerepének betöltése a tudományos információkhoz való hozzáférésre és azok megőrzésére vonatkozó kérdések tekintetében, különösen a közös alapelvek és standardok jobb meghatározásával, a végrehajtási intézkedésekkel és a kutatási eredmények európai kutatási térségbeli terjesztésének és megosztásának új módszereivel kapcsolatosan,

                           —

                           jelentések készítése ezen ajánlás nyomon követéséről.

               12.

               A tagállamok 18 hónappal ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően, majd attól fogva kétévente tájékoztassák a Bizottságot az ezen ajánlás egyes elemei nyomán végrehajtott intézkedéseikről. Ennek alapján a Bizottság tekintse át az Európai Unió egészében elért haladást, majd értékelje, hogy szükségesek-e további lépések az ezen ajánlásban javasolt célkitűzések eléréséhez.

      Kelt Brüsszelben, 2018. április 25-én.

            a Bizottság részéről

         Mariya GABRIEL

            a Bizottság tagja

         Carlos MOEDAS

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2012) 401 final, 2012. július 17.

      (2)  A Bizottság 2012/417/EU ajánlása (2012. július 17.) a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről (HL L 194., 2012.7.21., 39. o.).

      (3)  COM(2015) 192 final, 2015. május 6.

      (4)  A nyílt tudomány a tudományos folyamat új megközelítését jelenti, amely együttműködésen és a tudás átadásának új módjain alapul, digitális technológiák és az együttműködést támogató eszközök alkalmazásával javítva a kutatási eredmények hozzáférhetőségét és további felhasználását.

      (5)  COM(2017) 228 final, 2017. május 10.

      (6)  COM(2016) 178 final, 2016. április 19.

      (7)  SWD(2018) 83 final, 2018. március 14.

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/98/EK irányelve (2003. november 17.) a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.).

      (9)  A nyílt hozzáférés a digitális kutatási eredmények lehető legszabadabb elérésének és további felhasználásának a lehetőségét jelenti.

      (10)  COM(2018) 22 final.

      (11)  9360/15. sz. tanácsi következtetések, 2015. május 29.

      (12)  9526/16. sz. tanácsi következtetések, 2016. május 27.