               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 615 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Írország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 615 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Írország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Írország 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet
                  4
                alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Írországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  5
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  6
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  7
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019. végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  8
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  9
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  10
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. május 28-án Írország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. szeptember 8-án elfogadta Írország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  11
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Írország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Írország 2022. május 4-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. április 29-én pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram az Írország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette az Írországra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  12
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Írország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Írország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá az Írország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Írország vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette.
                  13
                A Bizottság megállapította, hogy Írországban már nem áll fenn egyensúlyhiány a magánszektor és az államháztartás adósságának, illetve a külső adósság magas szintje miatt. Jelentős előrelépés történt az államháztartás és a magánszektor eladósodottságának, valamint a nettó külső kötelezettségeknek a világjárvány előtti és utáni csökkentése terén.

               (13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Írországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Írország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Írország államháztartási hiánya a 2020. évi 5,1 %-ról 2021-ben 1,9 %-ra csökkent. Írország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 3,3 %-ról 2021-ben 2,7 %-ra csökkentek. Az Írország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 56,0 %-ának felelt meg.

               (14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 6,4 %-kal, 2023-ban pedig 4,4 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 5,4 %-os, 2023-ra pedig hasonló, 4,4 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, ami főként azzal magyarázható, hogy 2022-re a Bizottság a magánfogyasztás és az export tekintetében alacsonyabb bővülést vár. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 0,4 %-ára, csökken 2023-ban pedig 0,2 %-os többletbe fordul át. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági tevékenység jelentős élénkülését és a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés megszüntetését tükrözi. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 50,1 %-ra, majd 2023-ban 46,3 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 0,5 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal, 2023-ra pedig 0,4 %-os többlettel számol. Ez összhangban van a 2022. évi stabilitási programban előrevetített költségvetési egyensúllyal. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 50,3 %-kal, 2023-ban pedig 45,5 %-kal.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 6,6 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Írország potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,6 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,2 %-át, 2023-ban pedig 0,0 %-át fogják kitenni
                  14
               . Ezek az intézkedések elsősorban a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket és az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket többségükben ideiglenes intézkedésként jelentették be. amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen az áramfogyasztó háztartások mindegyikének kifizetett támogatás és a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,1 %-át fogják kitenni
                  15
               .

               (16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Írország
                  16
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – kövessen támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Írország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és az Írország 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –0,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető
                  17
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Írország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva változatlan marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  18
               . Írország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022. évi növekedése előreláthatólag 0,0 százalékpontos, lényegében semleges hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja az energiaárak növekedésének gazdasági és társadalmi hatásait kezelő intézkedések (a GDP 0,2 %-a) addicionális hatását is.

               (18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 1,8 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  19
               . Írország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz viszonyítva változatlan marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,0 százalékpontnak megfelelő, tehát semleges hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra.
                  20
                Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,8 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,2 %-a).

               (19)A 2022. évi stabilitási program szerint a költségvetés 2024-ben várhatóan a GDP 1,2 %-ának, 2025-re pedig 1,4 %-ának megfelelő többletet ér el.A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések a fő kiadások növekedésének évi 5 %-os szint alatt maradását feltételezik. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökkenni fog: 2024-ben 43,8 %-ra, majd 2025-ben 40,7 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

               (20)A nyugdíjrendszer általános hiánya hosszú távon várhatóan növekedni fog, mivel a GDP-arányos nyugdíjkiadások a 2019. évi 4,6 %-ról 2070-re 7,6 %-ra emelkednek. Egy független nyugdíjbizottság számos ajánlást tett az állami nyugdíjrendszer költségvetési fenntarthatóságának megerősítésére.

               (21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Írországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv különösen a zöld és digitális átállást elősegítő reformokra és beruházásokra, valamint az aktív munkaerőpiaci integráció támogatására és a továbbképzésre összpontosít. A beruházások emellett elősegítik a kiforrott közberuházási projektek előreütemezését, előmozdítják a magánberuházásokat, és közvetlenebb finanszírozási eszközöket használnak fel a kutatás és az innováció ösztönzésére. A terv emellett kötelezettséget vállal a szociális és megfizethető lakhatás, a nyugdíjak, az egészségügy és a vállalkozások előtt álló szabályozási akadályok terén végrehajtandó reformokra, ugyanakkor olyan intézkedéseket is bevezet, amelyek várhatóan részben kezelik a pénzmosással és az agresszív adótervezéssel kapcsolatos kihívásokat.

               (22)Írország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. Az Írország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 42 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 32 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Írországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (23)Írország még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és egyéb kohéziós politikai programozási dokumentumait
                  21
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Írországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túl Írországnak számos további kihívással kell szembenéznie a körforgásos gazdasággal és a szennyvízzel kapcsolatban. Írországban a hulladékkeletkezés közel 25 %-kal haladja meg az uniós átlagot, így az egy főre jutó települési hulladék ötödik legnagyobb termelője az EU-ban. Az elmúlt években lassult az előrehaladás az újrafeldolgozási arány növelése terén, míg a hulladékégetés jelentősen nőtt. Írországban az anyagok körforgásos felhasználása 2020-ban 1,8 % volt, ami jóval elmarad a 12,8 %-os uniós átlagtól. Írországnak több ösztönzőre és beruházásra van szüksége ahhoz, hogy ambiciózusabb stratégiát hajtson végre a hulladékgazdálkodásra és a körforgásos gazdaságra vonatkozóan, elkerülve ugyanakkor a túlzott hulladékégetési kapacitás létrehozását. A hulladékmennyiség és az erőforrás-felhasználás csökkentése érdekében nagyobb erőfeszítésre van szükség az anyagok teljes életciklusát lefedő körforgásos üzleti modellek támogatásához. Bár történt némi előrelépés a szennyvízkezelési beruházások előmozdítása terén, Írországban a szennyvíz kevesebb mint 50 %-át kezelik az uniós jognak megfelelően. Írországban a felszíni vizek minőségének legjelentősebb akadályát a kezeletlen szennyvízből és a mezőgazdaságból származó túlzott tápanyagok jelentik. Jelentős mértékben korszerűsíteni kell az infrastruktúrát, és a mezőgazdasági tevékenységekből származó vízszennyezés ellenőrzésének erőteljesebb megközelítésére van szükség. A megfelelő szennyvíz-infrastruktúra a lakosság életminőségének és egészségi állapotának javítása szempontjából is kulcsfontosságú. Emellett a megfelelő szennyvíz-infrastruktúra hozzájárul a regionális fejlődés javításához, fenntartható növekedést és munkahelyeket teremt, valamint előnyös az idegenforgalom számára.

               (25)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (26)A 2020. évi adatok szerint Írország nem importál nyersolajat és gázt Oroszországból. Írország orosz széntől való függősége (a szénimport 22 %-a) alacsonyabb az uniós átlagnál, miközben az energiaszerkezetben a szilárd fosszilis tüzelőanyagok súlya (7,6 %) is alacsonyabb az uniós átlagnál. Bár az orosz olajnak és gáznak való kitettsége kisebb az uniós átlagnál, a jelenlegi geopolitikai helyzet és a magas energiaárak még sürgetőbbé teszik Írország számára, hogy fokozza erőfeszítéseit az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott, megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében. Írország éghajlat-politikai cselekvési terve tartalmazza az ország energiarendszerének 2030-ig történő átalakítására irányuló ambiciózus célt. Ez lehetővé teszi Írország számára, hogy 2018 és 2030 között 51 %-kal csökkentse a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A szükséges reformok és az átalakulás nagyságrendje jelentős lesz, a szükséges köz- és magánberuházások biztosításától a kötelezettségvállalások időben történő teljesítéséig. Írország energiainfrastruktúrájának átfogó korszerűsítésére van szükség ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a megújuló energiaforrásokat, és el lehessen érni Írország éghajlat-politikai célkitűzéseit. A zöld energetikai átmenetbe történő beruházások megkönnyítését és ösztönzését elősegítő beruházási keret létrehozása kulcsfontosságú lesz a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez. A megújuló energiaforrások tekintetében továbbra is kihívást jelent a tervezési és engedélyezési rendszer, különösen az építési engedélyezési eljárások hosszú időtartama, valamint a hosszadalmas és költséges fellebbezési eljárások tekintetében. A nagyszabású fejlesztéseket, és ezáltal a zöld átállást felgyorsíthatja a tervezési és engedélyezési rendszer hatékonyságának javítása azáltal, hogy biztosítja a megfelelő erőforrások rendelkezésre állását a tervezési folyamatok valamennyi szakaszában, valamint észszerűsíti az átfogó keretet. Emellett a villamosenergia-hálózat bővítése és megerősítése, valamint az infrastruktúra támogatása a kulcsfontosságú helyszíneken alapvető tényező lesz a szűk keresztmetszet csökkentése szempontjából. Mindenekelőtt a szomszédos országok felé kiépítendő új villamosenergia-átviteli rendszerösszekötők fogják biztonságosabbá tenni az energiaellátást. A tárolókapacitás növelésére és az elektromos autók töltőállomásainak tömeges kiépítésére is szükség lesz. Emellett a megújuló hidrogénre vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozása az energiaszerkezet diverzifikálását is elősegítené.

               (27)Az energiahatékonysági intézkedések kulcsszerepet fognak játszani az energiafogyasztás csökkentésében. Jelentős energiamegtakarításra van szükség nemcsak Írország éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez, hanem a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 55 %-os csökkentésére irányuló uniós szintű célkitűzés eléréséhez is. Bár az éghajlat-politikai cselekvési terv jó úton halad, Írország eddig lemaradt az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén. Írország az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazásával és az épületek jelentős energiamegtakarítására törekedve csökkentheti az energiaimporttól való függőségét. Az elektromos járművek számának növelésével ki lehetne használni a belföldi villamosenergia-termelést az üzemanyag-behozatal kiváltására. Mivel az éghajlat-politikai cselekvési terv 2030-ra egymillió elektromos autót irányoz elő az ír közutakon, jelentős számú elektromos töltőpont kiépítésére van szükség. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Írország megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (28)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Írország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Írország igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (29)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  22
                az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (30)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Írország esetében ezt különösen az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Írország 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Az állami nyugdíjrendszer költségvetési fenntarthatóságának biztosításával kezelje a nyugdíjkiadásoknak az elöregedéssel összefüggő várható növekedését.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. szeptember 8-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

               3.Az erőfeszítéseket összpontosítsa a körforgásos gazdaság fellendítésére. Fejlessze különösen az infrastruktúrát és dolgozzon ki szakpolitikákat a hulladékkeletkezés megelőzése, valamint az újrafelhasznált és újrafeldolgozott tartalom növelése érdekében, és dolgozzon ki hatékonyabb rendszert az újrafeldolgozható hulladékok, köztük a biológiailag lebomló hulladékok elkülönített gyűjtésére. Járuljon hozzá a biztonságosabb és tisztább szennyvízkörökhöz.

               4.Összességében csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést. Gyorsítsa fel a megújuló energiaforrások, különösen a tengeri szélerőművek elterjedését, többek között a tervezési és engedélyezési rendszer hatékonyságának javítását célzó reformok bevezetésével, főleg az eljárások időtartamának csökkentése révén. Korszerűsítse az energetikai infrastruktúrát, beleértve a tárolást is. Biztosítsa a komplex épületfelújítások gyors végrehajtását. Gyorsítsa fel a közlekedés villamosítását, többek között töltőberendezések telepítése révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (9)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (10)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. szeptember 8.) Írország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 11046/21 + ADD 1).

                     (12)

                        SWD(2022) 615 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 634 final.

                     (14)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (15)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (16)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Írország 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 28. o.).

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,0 százalékpontos, tehát semleges hatást gyakorolnak.

                     (19)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (20)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,0 százalékpontos, tehát semleges hatást gyakorolnak.

                     (21)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (22)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.23.
            COM(2017) 448 final

            EMPTY
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (UNIDROIT) egy kormányközi szervezet, amelynek valamennyi tagállam tagja. Az UNIDROIT égisze alatt a 2001 novemberében Fokvárosban (Dél-Afrika) tartott diplomáciai konferencián elfogadták a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményt (a továbbiakban: a Fokvárosi Egyezmény) és a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyvet.

                  A fokvárosi rendszer rugalmas struktúrával rendelkezik: alapját a mobil berendezések valamennyi kategóriájára alkalmazandó jogi szabályokat megállapító keretegyezmény adja, amelyet meghatározott típusú berendezésekhez kapcsolódó különös szabályokat tartalmazó egyedi jegyzőkönyvek egészítenek ki.

                  Az Egyezmény megállapítja azokat a szabályokat, amelyek a következő kategóriákhoz kapcsolódó jegyzőkönyvekben megjelölt mobil berendezések egyes kategóriáihoz kapcsolódó nemzetközi érdek (hitelbiztosítási megállapodás, tulajdonjog fenntartásával kötött megállapodás vagy lízingszerződés) alapítására és hatásaira vonatkoznak: légi járművek berendezései (sárkányszerkezetek, hajtóművek és helikopterek), sínpályához kötött járművek és világűrbe telepített eszközök.

                  E jegyzőkönyvek módosíthatják az Egyezményt, amennyiben az adott ágazat egyedi jellemzői szükségessé teszik. Ennek megfelelően a mobil berendezések minden kategóriája esetében a jegyzőkönyv, és nem az Egyezmény irányadó. Az államok Egyezmény szerinti kötelezettségei azon jegyzőkönyvhöz képest változnak, amelyikhez csatlakoztak. Az Egyezmény a vonatkozó jegyzőkönyv hatálybalépésével és kizárólag az említett jegyzőkönyv részes felei között alkalmazható a mobil berendezések egy adott kategóriájára. Ezt követően azonban az Egyezmény és a jegyzőkönyv egyetlen jogi eszközként értelmezendő.

                  A bányászat, a mezőgazdaság és az építőipar egyetemes jelentőségű kereskedelmi tevékenységi területek, különösen a fejlődő országokban. Ezért szerepel 2006 óta az UNIDROIT munkaprogramjában a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a MAC jegyzőkönyv) előkészítése.  Annak, hogy az UNIDROIT miért javasolta a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezéseket egy negyedik jegyzőkönyv tárgyának, két oka van. Először is lehetővé tenné a mezőgazdasággal, építőiparral és bányászattal foglalkozó vállalatok számára, hogy olyan berendezéseket szerezzenek be, amelyeket egyébként nem lennének képesek beszerezni, és így optimalizálni tudnák tevékenységüket. Másodszor lehetővé tenné a berendezések gyártói számára, hogy olyan piacokra exportáljanak, amelyekre egy ilyen jegyzőkönyv hiányában nem léphetnének be.

                  Az előkészítő munkát követően – amely magában foglalta egy munkacsoport több ülését és egyes magánvállalatokkal tartott konzultációkat – az UNIDROIT irányítótanácsa a 2016. május 18–20-án tartott 95. ülésén úgy vélte, hogy a munkacsoport által készített szövegtervezet kellően kidolgozott ahhoz, hogy összehívják a kormányzati szakértők bizottságát. A kormányzati szakértők bizottságának első ülésére 2017. március 20–24. között került sor Rómában.

                  A Bizottság, amely az UNIDROIT-ban megfigyelő státusszal rendelkező Európai Uniót képviseli, a magánjogi kérdésekkel foglalkozó tanácsi munkacsoport (általános kérdések) által elfogadott és a 7083/17 EU RESTRICTED tanácsi dokumentumban foglalt összehangolt álláspont alapján vett részt az ülésen.

                  A kormányzati szakértők bizottságának második és valószínűleg utolsó ülésére 2017. október 2–6. között kerül majd sor Rómában. A MAC jegyzőkönyv elfogadására irányuló diplomáciai konferenciát valószínűleg 2018 második felében tartják meg. Ezért ajánlatos, hogy a tanácsi munkacsoport által elfogadott összehangolt álláspontot olyan hivatalos tárgyalási irányelvekkel erősítsék meg, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a jövőbeli diplomáciai konferencián is képviselje az EU érdekeit.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az EU már hozott intézkedéseket a Fokvárosi Egyezménnyel kapcsolatban: 2009-ben csatlakozott az Egyezményhez és annak a légi járművekről szóló jegyzőkönyvéhez
                     1
                  , majd 2009-ben aláírta
                     2
                   és 2014-ben jóváhagyta
                     3
                   a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvet.

                  A világűrről szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatban továbbá – a Tanács által 2004. február 10-én elfogadott tárgyalási irányelvek
                     4
                   alapján – az EU-t képviselő Bizottság szorosan követte az UNIDROIT kormányzati szakértői bizottságának a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény világűrbe telepített eszközökkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvtervezet elfogadására irányuló öt ülését, és részt vett a 2012. évi diplomáciai konferencián, ahol elfogadták a világűrről szóló jegyzőkönyvet.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Ez a tárgyalási irányelvekre irányuló ajánlás összhangban áll az EU általános politikájával, amelynek keretében az EU – kizárólagos uniós külső hatáskörébe tartozó rendelkezéseket is tartalmazó nemzetközi egyezményekhez való csatlakozás révén, amennyiben van ezt megengedő REIO-záradék, amely (mint a jelen esetben is) lehetővé teszi regionális gazdasági integrációs szervezetek számára, hogy nemzetközi jogi eszközt írjanak alá vagy erősítsenek meg, vagy annak révén, hogy felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy ezt az Unió nevében megtegyék – lépéseket tesz annak biztosítása érdekében, hogy az EU kizárólagos külső hatáskörét tiszteletben tartják a nemzetközi jogi színtéren.

                  Mivel a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéshez kapcsolódó uniós vívmányok magasan fejlettek, ennek megfelelően az EU kizárólagos hatásköre nemzetközi téren szintén kibővült. Néhány esetben ez a kizárólagos hatáskör a jogi eszköz egészére vonatkozik (például a joghatósági megállapodásokról szóló, 2005. június 30-i Hágai Egyezmény, valamint a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i Hágai Egyezmény), más esetekben az EU kizárólagos hatásköre a jogi eszköz néhány rendelkezésére korlátozódik, és ez – amennyiben az EU nem dönt úgy, hogy megosztott hatáskört is gyakorol – „vegyes megállapodásokhoz” vezet.

                  A Fokvárosi Egyezmény és annak jegyzőkönyvei vegyes megállapodások: néhány kérdés az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik, míg mások a tagállamok hatáskörébe tartoznak, amennyiben az EU nem döntött úgy, hogy ezen Egyezménnyel és jegyzőkönyveivel kapcsolatban megosztott hatáskört gyakorol. Az EU kizárólagos hatáskörére irányadó általános szabályok alapján a tagállamok kizárólag akkor járhatnak el kizárólagos hatáskörbe tartozó kérdésekben, ha erre az EU felhatalmazást adott, és ezért a jegyzőkönyveket kizárólag az EU általi aláírást/megerősítést–csatlakozást–jóváhagyást követően írhatják alá, illetve erősíthetik meg.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A tárgyalási irányelvekről szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlás az EUMSZ 81. cikkén, valamint 218. cikkének (3) és (4) bekezdésén alapul, mivel a MAC jegyzőkönyv nemzetközi jogi eszköz. A polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést az EUMSZ 81. cikke szabályozza, amely így e területen az EU hatáskörének jogalapja.

                  Az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdésével, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával – különösen „A Közösség hatásköre a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, új Luganói Egyezmény megkötésére” című, 2006. február 7-i 1/03. sz. véleménnyel, továbbá a harmadik államoknak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló egyezményhez való csatlakozása elfogadásának terén az Unió kizárólagos külső hatásköréről szóló 1/13. sz. véleménnyel– összhangban az UNIDROIT MAC jegyzőkönyvtervezete néhány rendelkezésének megtárgyalása és megkötése az EU kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, mivel azok „a közös szabályokat érinthetik, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatják”.

                  A Fokvárosi Egyezménnyel és annak három jegyzőkönyvével kapcsolatban elfogadott tárgyalási irányelvekhez kapcsolódóan a Tanácsnak benyújtott korábbi ajánlások kimerítően foglalkoztak a kérdéssel, így nem szükséges annak további elemzése. Az alábbiakban azonban részletesen ismertetjük az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó rendelkezéseket.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

                  Az ajánlás tárgyát képező tárgyalási irányelvek hasonlóak a korábbi három jegyzőkönyvre vonatkozóan elfogadottakhoz, és nem haladják meg annak biztosítása célját, hogy az EU-nak a MAC jegyzőkönyv egyes rendelkezéseire vonatkozó kizárólagos külső hatáskörét tiszteletben tartsák, valamint hogy a tagállamok egymás között tudják alkalmazni az uniós jogot.

                  Továbbá az, hogy az EU e tárgyalási irányelvek alapján részt vesz a MAC jegyzőkönyv előkészítésében, nem befolyásolja azt a kérdést, hogy az EU csatlakozni fog-e a jövőbeli jogi eszközhöz. Az EU-nak valójában teljes körű mérlegelési jogköre van arra vonatkozólag, hogy a jövőben ilyen döntést hozzon, csakúgy, mint a világűrről szóló jegyzőkönyv esetében, amelynek aláírásával vagy megerősítésével kapcsolatban az EU még nem hozott döntést.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Tárgytalan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Amióta az UNIDROIT 2016 szeptemberében összehívta a kormányzati szakértők bizottságának első ülését, a tagállamokat rendszeresen tájékoztatták és konzultáltak velük a polgári jogi munkacsoportban (általános kérdések) az uniós állásponttal kapcsolatban kialakítandó összehangolt irányvonalakról. A kormányzati szakértők első ülésére vonatkozó uniós összehangolt álláspont megtalálható az említett 7083/17 EU RESTRICTED tanácsi dokumentumban. A tagállamok képviselőit ezenfelül a helyszínen, Rómában is tájékoztatták az eseti uniós koordinációs megbeszélésen. A Bizottság a polgári jogi munkacsoportban (általános kérdések) tartott első ülés eredményéről 2017. május 29-én adott tájékoztatást.

                  •
                        Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  A Bizottság a Fokvárosi Egyezmény és annak jegyzőkönyvei megtárgyalásához kapcsolódó tárgyalási irányelvek előkészítése során szerzett tapasztalatára támaszkodott. Megemlíthető azonban, hogy a kormányzati szakértők 2017. márciusi első ülését megelőzően végzett előkészítő munkával összefüggésben Németország és az Egyesült Államok konzultációkat folytatott egyes magánvállalatokkal (2010–2012), amelyek általános érdeklődést és támogatást mutattak a MAC jegyzőkönyv iránt.

                  Az UNIDROIT irányítótanácsának 2014. évi 93. ülésén megállapodás született egy munkacsoport összehívásáról, amelyet azzal a feladattal bíztak meg, hogy az irányítótanács 95. ülése előtt készítse el a MAC jegyzőkönyv első tervezetét. A munkacsoport a fedezett ügyletekre irányadó joggal foglalkozó különböző nemzetközi szakértőkből áll, és 2014 óta négy alkalommal ült össze. A kormányzati szakértők első ülését megelőzően az UNIDROIT meghívta tagállamait és a Fokvárosi Egyezmény részes feleit, hogy 2016. december 2-án vegyenek részt egy félnapos szimpóziumon, ahol megvitatták a projekt főbb aspektusait.

               •Hatásvizsgálat

               A légi járművekről szóló jegyzőkönyvvel, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvvel, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatban a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvekre vonatkozó három korábbi ajánláshoz hasonlóan ezt az ajánlást sem kíséri hatásvizsgálat. Ebben a szakaszban a Tanácsnak csupán arról kell döntenie, hogy az EU részt vesz-e a tárgyalások utolsó szakaszaiban, és ez nem befolyásolja azt a kérdést, hogy az EU később aláírja-e és megköti-e a jegyzőkönyvet.

               Az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó, alábbiakban ismertetett néhány rendelkezés nem vitatott, mivel ezek ugyanazok a nemzetközi magánjogi szabályok, amelyeket az Egyezmény és annak korábbi jegyzőkönyvei magukban foglalnak, és amelyek olyannak tekintendők, mint amelyek érintik az uniós vívmányokat (átmeneti intézkedések, fizetésképtelenséggel kapcsolatos rendelkezések, jogválasztásra vonatkozó rendelkezések). A korábbi jogi eszközöket illetően e rendelkezések alkalmazása önkéntesen választható, vagyis az EU – amennyiben később úgy dönt, hogy megerősíti a jegyzőkönyvet – választhatja azt, hogy az uniós vívmányok uniós tagállamok közötti alkalmazásának fenntartása érdekében nem alkalmazza e szabályokat. A Fokvárosi Egyezményhez és annak a légi járművekről szóló jegyzőkönyvéhez való csatlakozáskor, valamint a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv jóváhagyásakor az EU ezt választotta. Amint azt a fentiekben jeleztük, a világűrről szóló jegyzőkönyv aláírása/megerősítése tekintetében még nem hoztak intézkedést.

               Az EU kizárólagos hatásköre a nemzetközi magánjogi rendelkezésekre korlátozódik; a jegyzőkönyv anyagi jogi szabályai a tagállamok hatáskörébe tartoznak annyiban, amennyiben az EU e tekintetben nem gyakorol semmilyen megosztott hatáskört. Ezért nem lenne értelme hatásvizsgálatot készíteni az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó szabályokról, mivel az EU számára nem áll rendelkezésre választási lehetőség.

               Azonban, amint az a fenti bekezdésben szerepel, az UNIDROIT keretein belül intenzív konzultációkat folytattak, illetve előkészítő tanulmányokat készítettek azt megelőzően, hogy a jegyzőkönyvtervezettel kapcsolatos munka kellően előrehaladottnak minősült ahhoz, hogy összehívják a kormányzati szakértők első ülését.

               Ez a munka magában foglalta a jog gazdasági szempontú elemzésével foglalkozó központ (CEAL) kutatási igazgatója által a MAC jegyzőkönyv potenciális gazdasági előnyeiről készített dokumentumot is, amelyet 2013-ban, a 92. ülésen nyújtottak be az irányítótanácsnak. A CEAL tanulmánya szerint a MAC jegyzőkönyv hozzávetőleg 2 billió USD értékű mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezés használatát segítené elő, valamint öt-hét év alatt 600 milliárd USD összeggel növelné a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezések értékesítését
                  5
               .

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Amint az általános gyakorlat, a Bizottság a polgári jogi munkacsoport (általános kérdések) keretein belül rendszeresen tájékoztatni fogja a tagállamokat a tárgyalások előrehaladásáról.

               •Az ajánlás egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Tanácsnak ajánlott tárgyalási irányelvek megegyeznek a kormányzati szakértők első ülését megelőzően elfogadott összehangolt állásponttal. Lényegében a többi jegyzőkönyvre vonatkozóan elfogadott tárgyalási irányelvekkel is megegyeznek, figyelembe véve, hogy a MAC jegyzőkönyv szövege már stabil, és a következő ülésen várhatóan nem kerül sor jelentős módosításra. Mindenesetre az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó vagy az általános uniós érdekű rendelkezésekkel kapcsolatban semmilyen változás nem várható.

                  I. Az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó rendelkezések

                  a) Átmeneti intézkedések és fizetésképtelenség

                  Az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdések nem vitatottak. Ha nem is egyeznek meg a légi járművekről szóló jegyzőkönyv, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyv megfelelő rendelkezéseivel, de azokhoz nagyon hasonlóak.

                  A korábbi jegyzőkönyveket érintő tárgyalási irányelvekben különösen figyelembe vették a joghatóságra, az elismerésre, az átmeneti és biztosítási intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket, amennyiben azok érinthetik a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazását.

                  Ezenfelül a jegyzőkönyvnek a fizetésképtelenség esetén alkalmazandó jogorvoslatokra és a fizetésképtelenség esetén történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezéseit illetően a tárgyalási irányelvek úgy szóltak, hogy biztosítani kell a rendelkezéseknek a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelettel való összeegyeztethetőségét.

                  A tárgyalási irányelvek egyike az Európai Közösségnek (most: Európai Unió) a regionális gazdasági integrációs szervezetre vonatkozó záradék révén történő csatlakozását érintette.

                  A Bizottság úgy véli, hogy a MAC jegyzőkönyv jelenlegi tervezete maradéktalanul tiszteletben tartja az uniós vívmányokat, ami az átmeneti intézkedéseket (a jegyzőkönyvtervezet IX. cikke – A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása), és a fizetésképtelenségre vonatkozó rendelkezéseket (X. cikk – Jogorvoslat fizetésképtelenség esetén és XI. cikk – Fizetésképtelenségi segítségnyújtás) illeti.

                  A Fokvárosi Egyezmény 55. cikke a jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó nyilatkozatot érinti (lehetőség a 13. cikk [Jogorvoslat a jogerős döntésig] és a 43. cikk [Hatáskör a 13. cikk (1) bekezdése alapján] alkalmazásának mellőzésére). Mindkét rendelkezés valóban érinthette volna a 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (Brüsszel I. rendelet) 31. cikkének (Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket) alkalmazását.

                  A 2001 novemberében a Fokvárosi Egyezményről tartott diplomáciai konferencián az Európai Unió – a Brüsszel I. rendelet 31. cikke alkalmazásának biztosítása érdekében – elérte, hogy az Egyezmény 13. és 43. cikkének teljes vagy részleges alkalmazása nyilatkozattételtől függjön.

                  Az Európai Közösség a Fokvárosi Egyezményhez való csatlakozásakor valóban nyilatkozatot adott ki, amelyben kijelentette, hogy „amennyiben az adós a Közösség tagállamának területén rendelkezik lakóhellyel, azok a tagállamok, amelyeket köt a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet, a Fokvárosi Egyezmény ideiglenes intézkedéseire vonatkozó 13. és 43. cikkét csak a 44/2001/EK rendelet 31. cikkének megfelelően fogják alkalmazni, az Európai Bíróság által a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27-i Brüsszeli Egyezmény 24. cikkével összefüggésben adott értelmezés szerint”.

                  A légi járművekről szóló jegyzőkönyvet, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvet, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyvet érintő tárgyalási irányelvekben kifejezetten szerepel, hogy a Fokvárosi Egyezmény 55. cikkét továbbra is alkalmazni kell a jegyzőkönyvekre is.

                  A MAC jegyzőkönyvtervezet IX. cikke (A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása) biztosítja ezt a lehetőséget, és gyakorlatilag megegyezik a légi járművekről szóló jegyzőkönyv X. cikkével, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv VIII. cikkével, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyv XX. cikkével.

                  Meg kell jegyezni, hogy a Brüsszel I. rendelet átdolgozását
                     6
                   követően a 31. cikk számozása 35. cikkre változott, a szövege azonban ugyanaz maradt.

                  A fizetésképtelenséget illetően az elfogadott jegyzőkönyvekre vonatkozó tárgyalási irányelvek azt indítványozták, hogy a vonatkozó rendelkezések alkalmazása választható legyen, mivel azok érintették a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet alkalmazását.

                  A MAC jegyzőkönyvtervezet X. cikke (Jogorvoslat fizetésképtelenség esetén) valóban rendelkezik az önkéntes részvétel lehetőségéről, és gyakorlatilag megegyezik a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XI. cikkével, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv IX. cikkével, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyv XXI. cikkével. A MAC jegyzőkönyvtervezet XI. cikke (Fizetésképtelenségi segítségnyújtás) is olyan rendelkezés, amelynek alkalmazása önkéntesen választható, és gyakorlatilag megegyezik a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XII. cikkével, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv IX. cikkével, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkével.

                  Ugyancsak e tekintetben a fizetésképtelenségről szóló rendelet nemrégiben történt átdolgozása
                     7
                   nem volt hatással arra, hogy a MAC jegyzőkönyv fizetésképtelenségről szóló rendelkezései érintik az uniós jogot.

                  b) Jogválasztás

                  A MAC jegyzőkönyvtervezet jelenlegi változatának VI. cikke a felek általi jogválasztásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz, amely szerződéses jogaikat és kötelezettségeiket szabályozza teljes egészében vagy részben.

                  A korábbi tárgyalási irányelvek elfogadásakor nem volt hatályban a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó joghoz kapcsolódó kérdésekről szóló uniós jogszabály, a Tanács ezért nem adott erre a kérdésre vonatkozó konkrét tárgyalási irányelveket a Bizottságnak.

                  Mindeközben 2008. június 17-én elfogadásra került és 2009. december 17-én hatályba lépett a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 593/2008/EK rendelet (Róma I.)
                     8
                  .

                  A VI. cikk (2) bekezdésében biztosított széles körű jogválasztási lehetőségek nem egyeztethetők össze az 593/2008/EK rendeletben megállapított rendszerrel, ezért ezt a cikket az uniós tagállamoknak nem kell alkalmazniuk.

                  Az EU a többi jegyzőkönyv esetében is ezt a megoldást választotta.

                  A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményhez, és az egyezményhez csatolt, a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyvhöz való csatlakozást érintő 2009. április 6-i tanácsi határozat konkrét utalást tartalmaz arra, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a légi járművekről szóló jegyzőkönyv és különösen a Róma I. rendelet által szabályozott egyes kérdések tekintetében. Ezért a légi járművekről szóló jegyzőkönyv jogválasztásról szóló cikkére vonatkozóan a Közösség nyilatkozatot tett.

                  Ehhez hasonlóan, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatban a jogválasztás kérdését külön kiemelték a sínpályához kötött jegyzőkönyv által szabályozott kérdések vonatkozásában fennálló európai közösségi hatáskört érintő XXII. cikk (2) bekezdése szerinti nyilatkozatban. A nyilatkozat 5. pontja úgy szól, hogy az Európai Közösség tagállamai átruházták hatásköreiket a Közösségre azon kérdések vonatkozásában, amelyek érintik (többek között) a Róma I. rendeletet.

                  A világűrről szóló jegyzőkönyv VIII. cikke ehelyett kívülmaradási lehetőséget tartalmazó rendelkezés, ami azt jelenti, hogy a rendelkezést alkalmazni kell, kivéve, ha ezt valamely szerződéses állam nyilatkozatban kifejezetten kizárja. Így a világűrről szóló jegyzőkönyv esetleges aláírásakor/megerősítésekor/jóváhagyásakor az EU-nak meg kellene tennie az ennek megfelelő nyilatkozatot.

                  A MAC jegyzőkönyvtervezet VI. cikkének jelenlegi változata önkéntes részvételen alapuló rendelkezés, és ennek a végleges szövegben is így kell maradnia.

                  II. Uniós érdekű záró rendelkezések

                  A záró rendelkezések tervezete (XXII. cikk – Regionális gazdasági integrációs szervezet) a regionális gazdasági integrációs szervezetekre vonatkozó záradékot tartalmaz, amely gyakorlatilag megegyezik a Fokvárosi Egyezmény 48. cikkével, a légi járművekről szóló jegyzőkönyv XXVII. cikkével, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkével, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyv XXXVII. cikkével.

                  Ez a cikk lehetővé teszi szuverén államok által alapított és a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó kérdésekben hatáskörrel rendelkező regionális gazdasági integrációs szervezet (vagyis az Európai Unió) számára, hogy a Szerződő Államokhoz hasonlóan aláírja, elfogadja, jóváhagyja a jegyzőkönyvet, illetve csatlakozzon hozzá.

                  Az EU-nak arra is figyelemmel kell lennie, hogy a záró rendelkezések tervezetébe uniós érdekű részvételi lehetőségek kerültek beillesztésre (XXVI. cikk – Egyes rendelkezésekkel kapcsolatos nyilatkozatok). E cikk rendelkezéseit a légi járművekről szóló jegyzőkönyv, a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv, valamint a világűrről szóló jegyzőkönyv megfelelő szabályai alapján szövegezték meg.

                  Következésképpen a MAC jegyzőkönyvtervezetnek az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó vagy uniós érdekű rendelkezései jelenlegi formájukban semmilyen aggályt nem vetnek fel. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy – a kormányzati szakértők bizottságának 2017. márciusi első ülésére vonatkozóan elfogadott összehangolt álláspontnak megfelelően – e rendelkezéseket tartsák meg a jelenlegi formájukban.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)
                     Az Európai Közösség 2009. április 29-én csatlakozott a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményhez és az egyezményhez csatolt, a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyvhöz.

               (2)
                     Az Európai Közösség 2009. december 10-én aláírta a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvet.

               (3)
                     Az Európai Unió 2014. december 18-án jóváhagyta a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvet.

               (4)
                     A Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (UNIDROIT) égisze alatt a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvre (MAC jegyzőkönyv) vonatkozó előkészítő munka folyik.

               (5)
                     Az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a MAC jegyzőkönyvtervezet által szabályozott egyes kérdések vonatkozásában.

               (6)
                     Az Európai Uniónak az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó témakörök tekintetében részt kell vennie az említett jogi eszköz elfogadására irányuló tárgyalásokban,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Unió nevében, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó témakörökről tárgyalásokat folytasson a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvről (MAC jegyzőkönyv).

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a Szerződés 218. cikkének (4) bekezdése szerint kijelölt különbizottsággal konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2009/370/EK határozata (2009. április 6.) az Európai Közösségeknek a 2001. november 16-án Fokvárosban együttesen elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményhez és az egyezményhez csatolt, a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyvhöz történő csatlakozásról (HL L 121., 2009.5.15., 3. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2009/940/EK határozata (2009. november 30.) a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról (HL L 331., 2009.12.16., 1. o.).

                     (3)

                        A Tanács 2014/888/EU határozata (2014. december 4.) a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott jegyzőkönyvnek az Európai Unió részéről történő jóváhagyásáról (HL L 353., 2014.12.10., 9. o.).

                     (4)

                        5609/04 JUSTCIV 9 TRANS 35 OC 46 RESTREINT UE.

                     (5)

                        A MAC jegyzőkönyv kidolgozásával kapcsolatos előkészítő munkára vonatkozó további információkért lásd:
                  http://www.unidroit.org/work-in-progress-studies/current-studies/mac-protocol

                     (6)

                        1215/2012/EU rendelet a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

                     (7)

                        (EU) 2015/848 rendelet a fizetésképtelenségi eljárásról (HL L 141., 2015.6.5., 19. o.).

                     (8)

                        593/2008/EK rendelet a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.23.
            COM(2017) 448 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA Tanács határozata
            a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET […]

               Tárgyalási irányelvek a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvhöz (MAC jegyzőkönyv)

               1. A Bizottságnak egészen a tárgyalások végéig biztosítani kell, hogy a MAC jegyzőkönyv összeegyeztethető legyen a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló európai uniós jogszabályok rendelkezéseivel. Ennek hiányában a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a MAC jegyzőkönyv egy vagy több olyan záradékot tartalmazzon, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy egymás közötti kapcsolataikban az 1215/2012/EU rendelet alkalmazzák a Fokvárosi Egyezménnyel és annak MAC jegyzőkönyvével szemben.

               Biztosítani kell a Fokvárosi Egyezmény 55. cikkének a jegyzőkönyvre oly módon történő alkalmazását, ahogyan azt a mobil berendezéseknek a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseire vonatkozóan kell alkalmazni.

               Ennek érdekében biztosítani kell, hogy a MAC jegyzőkönyvtervezet IX. cikkében (A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása) foglalt jelenlegi rendelkezés benne maradjon a jegyzőkönyvben, oly módon, hogy ez a cikk opcionális, és csak a Szerződő Állam által tett nyilatkozat alapján alkalmazható.

               2. Biztosítani kell, hogy a jegyzőkönyvnek a fizetésképtelenségi eljárással kapcsolatos cikkei összeegyeztethetők legyenek az (EU) 2015/848 rendelettel.

               Ennek érdekében biztosítani kell, hogy a MAC jegyzőkönyvtervezet X. cikkének (Jogorvoslat fizetésképtelenség esetén) és XI. cikkének (Fizetésképtelenségi segítségnyújtás) jelenlegi rendelkezései benne maradjanak a jegyzőkönyvben, oly módon, hogy ezek a cikkek opcionálisak, és csak a Szerződő Állam által tett nyilatkozat alapján alkalmazhatók.

               3. Biztosítani kell, hogy a MAC jegyzőkönyvtervezet VI. cikkének (Jogválasztás) jelenlegi rendelkezése benne maradjon a jegyzőkönyvben, oly módon, hogy ez a cikk opcionális, és csak a Szerződő Állam által tett nyilatkozat alapján alkalmazható.

               4. Biztosítani kell, hogy a MAC jegyzőkönyvtervezet XXII. cikkének (Regionális gazdasági integrációs szervezetek) jelenlegi rendelkezése benne maradjon a jegyzőkönyvben, oly módon, hogy szuverén államok által alapított és a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó kérdésekben hatáskörrel rendelkező regionális gazdasági integrációs szervezet a jegyzőkönyvet úgy írhassa alá, fogadhassa el, hagyhassa jóvá, vagy ahhoz úgy csatlakozhasson, mint egy Szerződő Állam.