               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 502 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Bulgária 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2020. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Bulgária 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2020. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)A Bulgáriára vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában már nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány. Az elmúlt években a pénzügyi ágazat sebezhetősége a vállalati szektort jellemző jelentős eladósodottsággal és nemteljesítő hitelekkel párosult. Már nem állapíthatók meg egyensúlyhiányok, mivel a következetes szakpolitikai intézkedések és a kedvező makrogazdasági környezet tovább csökkentették a kockázatot és a sebezhetőséget.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Bulgáriát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatásai az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik Bulgária régióit, mindenekelőtt a jelentős mértékben a személyes kiskereskedelemre támaszkodó régiókban. Ez a Bulgárián belüli regionális egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a főváros és az ország többi része, valamint a városi és a vidéki területek közötti egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelhető tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Bulgária 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 2,1 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 3,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 20,4 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 25,8 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Bulgária költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 1,3 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi ellátásra és a biztonsági szolgáltatásokra fordított kiadások növelése, valamint a nehéz helyzetben lévő ágazatok foglalkoztatási támogatási programja. Emellett Bulgária olyan, a 2020. évi konvergenciaprogramban a GDP 0,6 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek közé tartoznak az állami tulajdonban lévő Bolgár Fejlesztési Bank által nyújtott garanciák, valamint a társasági adókra vonatkozó adóhalasztások. Összességében a Bulgária által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Bulgária költségvetési hiánya 2020-ban a GDP 2,8 %-át, 2021-ben pedig 1,8 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben is a GDP 60 %-a alatt marad.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Bulgária a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. A jelentés az összes érdemleges tényező értékelését követően arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium teljesül.

               (16)Bulgária 2020. március 13-án 2020. március 13-tól 2020. április 13-ig tartó szükségállapotot jelentett be, amelyet később 2020. május 13-ig, majd 2020. június 14-ig meghosszabbítottak. A parlament 2020. április 6-án elfogadta a 2020. évi állami költségvetés módosítására irányuló, a kormány által előterjesztett javaslatot. Az új költségvetés 3,5 milliárd BGN-t (a GDP 2,9 %-át) kitevő hiánnyal számol a válsághoz kapcsolódó intézkedésekre fordított többletkiadások és a bevételek várhatóan 2,4 milliárd BGN-t kitevő csökkenése miatt. A kormány által kibocsátható új kötvények felső határát a tervek szerint az ötszörösére emelik, 2,2 milliárd BGN-ről 10 milliárd BGN-re. Bulgária az európai strukturális és beruházási alapok 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó több operatív programja keretében összességében több mint 870 millió BGN összegű pénzügyi csomagot mobilizált az egészségügyi rendszer támogatása és a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek kezelése érdekében.

               (17)Bulgária a válságra reagálva foglalkoztatási támogatási intézkedést vezetett be, amely alapján az állam vállalja, hogy legfeljebb három hónapon át fizeti a munkavállalók jövedelmének és a kapcsolódó társadalombiztosítási járuléknak a 60 %-át, amennyiben a munkaadó fizeti a különbözetet és kötelezettséget vállal az alkalmazásban lévő munkavállalók megtartására. A támogatható vállalkozások közé tartoznak a szükségállapot miatt bevezetett korlátozások által közvetlenül érintett vállalkozások. Egyéb ágazatokban is támogathatók a vállalkozások, ha bizonyítani tudják, hogy 2020 márciusában 20 %-kal esett a bevételük 2019 márciusához képest.

               (18)A gazdaság likviditásának támogatása érdekében a Bolgár Fejlesztési Banknál tőkeemelésre került sor. 500 millió BGN-t irányoztak elő a bankoknak nyújtott portfóliógaranciákra annak érdekében, hogy rugalmasabb hitelfeltételeket biztosítsanak a vállalkozásoknak, 200 millió BGN-t pedig a munkáltatóik által fizetetlen szabadságra küldött vagy önfoglalkoztató személyekre irányuló, legfeljebb 4 500 BGN összegű kamatmentes hitelekhez nyújtott garanciákra. A Bolgár Fejlesztési Bank végrehajt továbbá egy 100 millió EUR-t kitevő garanciaprogramot a kkv-knak nyújtott hitelekre vonatkozóan, amelyet az Európai Regionális Fejlesztési Alap „Innováció és versenyképesség” operatív programjából finanszíroznak. Bulgáriában a pénzügyi eszközök alapkezelője felülvizsgálta a portfólióját és a vállalkozásokat támogató eszközeit a jelenlegi gazdasági helyzethez igazítja. A Bolgár Nemzeti Bank elindított egy 9,3 milliárd BGN összegű intézkedéscsomagot, amelynek célja a bankrendszer ellenálló képességének fenntartása és rugalmasságának növelése a korlátozások polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt negatív hatásainak csökkentése érdekében.

               (19)A bolgár gazdaságot súlyosan érintette a válság, amely a szolgáltatási és a feldolgozóipari ágazatokat egyaránt sújtja. A negatív hatást súlyosbította a csökkenő kereslet és kínálat, valamint a globális értékláncok zavara. A kormány által a szükséghelyzet átvészelésére hozott intézkedések hozzájárulhatnak a válság következményeinek enyhítéséhez, de azonnali és hatékony alkalmazásukra lesz szükség a foglalkoztatás megőrzése és a vállalkozások, különösen a kkv-k és az önfoglalkoztatók likviditásának javítása érdekében. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A bizottsági iránymutatásokkal összhangban Bulgária feloldotta az egyéni védőeszközökre vonatkozó kiviteli tilalmakat és az ellenőrzések gyors lebonyolításához zöld sávokat alakított ki a határátkelőhelyeken.

               (20)A Covid19 további terhet ró a bolgár egészségügyi rendszerre, amelyre már eddig is az alacsony közfinanszírozásból eredő korlátozott hozzáférhetőség, az elégtelen egészségbiztosítási fedezet, az ápolók alacsony száma, és az egészségügyi dolgozók egyenlőtlen földrajzi eloszlása volt jellemző. Ezért szükséges lenne a bolgár egészségügyi rendszer általános ellenálló képességének, hozzáférhetőségének és kapacitásának megerősítése. Ha több (általános és szakorvosi) ellátást biztosítanának ambuláns környezetben, akár távkonzultáció alkalmazásával is, az mentesítené a kórházakat, miközben a tesztelésnek és a kezeléseknek egészségbiztosítási státusztól függetlenül mindenki számára elérhetőnek kellene lennie. Az egészségügyi dolgozók és szolgáltatásaik megfelelő elérhetőségét a teljes területen biztosítani kell. Az elsődleges, a tartós és a közösségi gondozás integrációja létfontosságú az idősebb és a legveszélyeztetettebb csoportok számára.

               (21)A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 7,0 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 5,8 %-ra csökken. A szükségállapot kezdete óta a munkanélküliség gyorsan nőtt a vendéglátóiparban, a nagyvárosokban és a legfeljebb középiskolai végzettséggel rendelkezők körében. A kormány intézkedéseket hozott a foglalkoztatás védelme érdekében, mégpedig csökkentett munkaidős foglalkoztatási programokat, amelyeket gyorsan végre kell hajtani és tovább kell erősíteni. A jelenlegi körülmények között indokolt a munkáltatók és munkavállalók, köztük az önfoglalkoztatók kiterjedt támogatása a szociális partnerekkel együttműködésben, hogy megelőzhető legyen további munkahelyek megszűnése. A kedvezőtlen munkaerőpiaci hatások kezelése céljából meg kell erősíteni a nemzeti foglalkoztatási hivatal kapacitását és az általa végrehajtott intézkedéseket. Nélkülözhetetlenek a további erőfeszítések az aktiválás, továbbképzés és átképzés terén ahhoz, hogy az emberek újra munkába tudjanak állni, ugyanakkor fel kell készíteni a munkaerőt a digitalizációból eredő kihívásokra és lehetőségekre. A válság jelentős hatással lehet az informális foglalkoztatásban dolgozó munkavállalókra is, akik korlátozottan férnek hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz és a szociális védelemhez. A célzott szakpolitikai intézkedések megakadályozhatják, hogy a védelem nélküli munkavállalók és a legveszélyeztetettebb csoportok még jobban elszegényedjenek, és javíthatják megélhetésüket a helyreállítás során.

               (22)A Covid19-válság aránytalanul sújtja a veszélyeztetett csoportokat, és súlyosbítja a meglévő társadalmi kihívásokat. A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya már a válság előtt is magas volt, különösen a gyermekek, az idősebbek, a fogyatékkal élők és a romák körében, és a szociális transzferekkel csak korlátozott mértékben sikerült csökkenteni a szegénységet. A jövedelmi egyenlőtlenség a legnagyobbak között volt az EU-ban, az adórendszer és szociális ellátórendszer pedig az ennek csökkentésére legkevésbé ható rendszerekhez sorolható. A válság miatt szükség van a korábbi években már megállapított hiányosságokat megszüntető intézkedésekre, mindenekelőtt a minimumjövedelem-program tekintetében, amely az EU-n belül az egyik legkevésbé alkalmas a kedvezményezettek szegénységből való kiemelésére. Továbbra is megoldásra várnak olyan kérdések, mint például a szociális védelem biztosítása mindenki számára, beleértve az atipikus munkaviszonyban dolgozókat, az önfoglalkoztatókat és az alacsony jövedelmű háztartásokat is, jövedelemtámogatás, élelmiszer és megfelelő szociális szolgáltatások biztosítása, valamint szükségszállások és támogatás biztosítása hajléktalanok számára. A szociális szolgáltatások reformja segítene a rendszer stabilizálásában, ugyanakkor az egészségügyi és a szociális szolgáltatások közötti szorosabb együttműködés lehetővé tenné az önellátásra képtelen személyek és a fogyatékossággal élő személyek nagyobb mértékű támogatását. Számos, a válság előtt is mélyszegénységben élő roma háztartásnak van szüksége közvetítői szolgáltatásokra, valamint alapvető szolgáltatásokra és támogatásra.

               (23)Az oktatási és képzési szolgáltatások nyújtásának bővítése és a jobban képzett munkaerő szintén erőteljesen támogatná a fellendülést és középtávon előmozdítaná az inkluzív és fenntartható növekedést. Még mindig tovább javítható lenne az oktatás és képzés minősége, munkaerőpiaci relevanciája, és inkluzivitása Bulgáriában. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a társadalmi-gazdasági háttér a leginkább befolyásolja a tanulási eredményeket. Továbbra is kihívást jelent a romák oktatásba való bevonása, mivel a korai iskolaelhagyás különösen magas a romák körében, valamint a vidéki területeken. A digitális készségek általános szintje alacsony a népesség (16–74 évesek) körében, még a fiatalok (16–19 évesek) körében is. A digitális készségek javítása – például a digitális technológiák szempontjából összehangoltabb diplomák és tantervek révén – segíthet alkalmazkodni a digitalizáció és a digitális távmunka iránti igény által előidézett munkaerőpiaci változásokhoz. Ezzel egyidejűleg a diákok 11 %-a továbbra sem rendelkezik számítógéppel és/vagy internet-hozzáféréssel, 2000 tanár pedig számítógép nélkül dolgozik. A jelenlegi távoktatási helyzet ezért azzal a veszéllyel jár, hogy tovább rontja a már így is nagymértékű egyenlőtlenségeket az oktatás és képzés terén: az összes diák digitális ismereteinek és a megfelelő technikai infrastruktúrákhoz való hozzáférésének javítása pozitív, tartós hatással lenne az oktatáshoz való hozzáférésükre, különösen a veszélyeztetett csoportok, köztük a romák esetében, ami hozzájárulna a magas lemorzsolódási arányuk csökkentéséhez.

               (24)A válság rávilágított a hatékony közigazgatás és a jól működő digitális kormányzat stratégiai fontosságára, beleértve az e-egészségügyet és az e-közbeszerzést. Az EU támogatta a reformokat ezen a területen, de végrehajtásuk túl lassan halad, és ez negatívan befolyásolta a közszektor hatékonyságát a lezárás időszakában. Bulgária ezért lemaradásban van az e-szolgáltatások nyújtása terén, és ösztönözni kell e szolgáltatások polgárok és vállalkozások általi használatát. A kiberbiztonsággal és a kritikus infrastruktúrák biztonságával kapcsolatos kérdésekkel is teljes körűen foglalkozni kell. Előretekintve a hatékony közigazgatás kulcsfontosságú lesz a gazdaságélénkítő intézkedések kellő időben és hatékonyan történő végrehajtásának biztosításához. Továbbra is különösen fontos az együttműködés a kormányzat minden szintjén, többek között a közbeszerzési szerződések és a koncessziók, valamint a piacfelügyelet terén. A szabályozás nagyobb kiszámíthatósága és stabilitása, a szakpolitikai végrehajtás hatékonyabb ellenőrzése és az adminisztratív terhek csökkentése javítaná az üzleti környezetet és ösztönözné a beruházásokat, ami pozitívan befolyásolná a helyreállás sebességét.

               (25)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A válság még inkább előtérbe helyezte a digitalizáció és az innováció jelentőségét, amely téren Bulgária, és különösen a bolgár kis- és középvállalkozások (kkv-k) jóval az uniós átlag alatt teljesítenek. E kérdésnek egy jelentős példája az úttörő 5G sávok frekvenciaelosztására vonatkozó terv, amely nem megfelelő ahhoz, hogy az 5G szolgáltatások nyújtását időben és hatékonyan meg lehessen kezdeni. A kutatási és felsőoktatási rendszer ismert problémái – például a széttöredezettség, az alacsony szintű finanszírozás, valamint a korlátozott tudás- és technológiatranszfer – még mindig megoldásra várnak. Ugyanakkor Bulgária a leginkább erőforrás- és energiaintenzív, és a legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó gazdaság az EU-ban, emiatt jelentős beruházásokra van szüksége az energia és a dekarbonizáció területén a klímasemlegességre való átállás elősegítéséhez, amint az Bulgária nemzeti energia- és klímatervében is szerepel.

               (26)Nagyon kezdeti szakaszban vannak a Bulgária magas energiaintenzitásának, a fosszilis tüzelőanyagoktól való túlzott függésének és az energia és az erőforrások nem hatékony felhasználásának a megszüntetésére irányuló átalakítási erőfeszítések. A nemzeti energia- és klímaterv hangsúlyozza Bulgária arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az európai zöld megállapodás keretében 2050-ig dekarbonizálja gazdaságát, de azt a szándékot is kinyilvánítja, hogy Bulgária továbbra is a belföldi lignitforrásokra támaszkodik majd 2050-ben és azt követően. Bulgáriában a közlekedési infrastruktúra lefedettsége és minősége továbbra is az uniós átlag alatti, a transzeurópai közlekedési hálózat pedig még mindig befejezetlen. A multimodális platformok hálózata, néhány vasúti és közúti szakasz, valamint az európai vasúti forgalomirányítási rendszerek és intelligens közlekedési rendszerek továbbra is alulfejlettek. Jelentős környezetvédelmi kérdésekkel kell foglalkozni, mivel ezek hatással vannak a fenntartható növekedésre, és a Covid19-válság során további egészségügyi kockázatokat teremtettek. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a legnagyobb a szennyezéssel kapcsolatos halálesetek száma, a hulladékgazdálkodás és a települési szennyvíz összegyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettségek betartása pedig továbbra is kihívást jelent. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Bulgáriában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés
                  8
                D. mellékletében ismertetett területeken. Így Bulgária a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (27)A reálgazdaság Covid19-válságot követő helyreállása során, amikor jelentősen megnövekedhet a csődök száma, fontos, hogy megfelelően működő fizetésképtelenségi keret álljon rendelkezésre. Egy ilyen keret elősegítheti a nemteljesítő hitelek gyorsabb szanálását is, korlátozva további felhalmozódásukat. Ugyanakkor a fizetésképtelenségi keret rossz hatékonysága lassú és költséges fizetésképtelenségi eljárásokat eredményez. 2019 júniusában sor került a fizetésképtelenségi keretre vonatkozó ütemterv elfogadására, amely azonosította a lényeges hiányosságokat. Bulgária megkezdte a végrehajtást és további intézkedéseket készít elő, többek között jogszabályi változtatásokat és kapacitásépítési tevékenységeket.

               (28)Bulgária a negyedik és az ötödik pénzmosási irányelv átültetése céljából több jogszabályt is elfogadott 2019-ben, amelyek végrehajtása függőben van. A nemrégiben elkészült nemzeti kockázatértékelés olyan hiányosságokat mutat, amelyeket sürgősen mérsékelni kell a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése érdekében. A befektetői állampolgársági programokhoz és a virtuális eszközökhöz kapcsolódó kockázatokat még nem mérték fel megfelelően. Az intézkedéseket úgy kell kialakítani és végrehajtani, hogy megvalósulhasson a pénzmosás elleni keret kötelezett szolgáltatók általi hatékony alkalmazása. A pénzmosás elleni keret végrehajtásának és érvényesítésének hatékonysága eddig korlátozott volt, a pénzügyi hírszerzés alkalmazása pedig elégtelen.

               (29)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (30)A bolgár bankok összességében nyereségesek és jól tőkésítettek. Az elmúlt években tapasztalt kisebb csökkenés ellenére a nemteljesítő hitelek aránya 2019 harmadik negyedévében 7,2 %-kal továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban, főként a nem pénzügyi vállalatok és a belföldi tulajdonban lévő bankok esetében, emiatt továbbra is fontosak a nemteljesítő hitelek működőképes másodlagos piacának előmozdítására irányuló erőfeszítések. A nemteljesítő hitelekre képzett céltartalékok csökkenő pályán vannak 2018 vége óta, amelyhez időnként a régóta esedékes meglévő nemteljesítő hitelek kapcsán alacsony tartalékképzés társul. Az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelés felfedte, hogy két bankban tőkeemelésre van szükség. A feltőkésítés véglegesítése folyamatban van. Azzal egyidejűleg, hogy a bankok a Covid19-válság hatásának enyhítése és a gazdasági növekedés újraindítása céljából fokozottan biztosítanak likviditást, a bankoknak hitelkockázat-értékelést, prudens hitelezési standardokat és megalapozott értékelési gyakorlatokat kell alkalmazniuk, és pontosan jelenteniük kell az eszközminőség esetleges romlását.

               (31)A Bizottság az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében nyomon követi a Bulgária által az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem terén elért eredményeket. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült legutóbbi, 2019. októberi jelentés megjegyezte, hogy a Bulgária által elért haladás elegendő a Bulgária által az EU-hoz való csatlakozásakor tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez. Bulgária átfogóan megreformálta korrupcióellenes jogi keretét, a közvélemény bizalmának megteremtéséhez azonban a magas szinten elkövetett korrupciót érintő ügyekben hozott jogerős ítéletek jelentette meggyőző eredményekre van szükség. Emellett számos kihívás továbbra is fennáll, mindenekelőtt a hatékony nyomozások biztosítása, a bíróságok közötti munkateher-kiegyensúlyozás, és a helyi ügyészségek észszerűsítése kapcsán. Ezeket a kérdéseket vizsgálják az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében. E mechanizmus keretében a Bizottság folytatja a bolgár igazságügyi reform, valamint a korrupció elleni küzdelem nyomon követését. Ezek a területek ezért nem szerepelnek a Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban, azonban fontosak ahhoz, hogy az országban javuljon a társadalmi-gazdasági környezet.

               (32)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Bulgária hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (33)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Bulgária gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (34)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  9
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Bulgária 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Az egészségügyi rendszer ellenálló képességének, hozzáférhetőségének és kapacitásának megerősítése érdekében mozgósítson megfelelő pénzügyi forrásokat, és biztosítsa az egészségügyi dolgozók kiegyensúlyozott földrajzi eloszlását.

               2.Biztosítsa mindenki számára a megfelelő szociális védelmet és az alapvető szolgáltatásokat, és erősítse meg az aktív munkaerőpiaci intézkedéseket. Javítsa a távmunkához való hozzáférést, továbbá mozdítsa elő a digitális készségeket és az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést. Kezelje a minimumjövedelem-program megfelelőségének hiányosságait.

               3.Egyszerűsítse és gyorsítsa fel a kis- és középvállalkozások, valamint az önfoglalkoztatók hatékony támogatására irányuló eljárásokat, biztosítva egyúttal a finanszírozáshoz és a rugalmas fizetési konstrukciókhoz való folyamatos hozzáférésüket. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a környezeti infrastruktúrákat és a fenntartható közlekedést, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához, többek között a széntermelő régiókban.

               4.Minimalizálja a vállalkozások adminisztratív terheit a közigazgatás hatékonyságának javítása és a digitális kormányzat megerősítése révén. Biztosítsa a fizetésképtelenségi keret hatékony működését. Fokozza a pénzmosás elleni kerethez kapcsolódó megfelelő kockázatértékelésre, kockázatcsökkentésre, továbbá a keret hatékony felügyeletének és érvényesítésének biztosítására irányuló erőfeszítéseket.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 503 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Csehország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2020. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Csehország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2020. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Csehországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)A Csehországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                végrehajtása terén Csehország által elért eredményeket, az előző években elfogadott ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Csehország által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Csehországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ezért a jelenlegi helyzet azzal a jelentős kockázattal jár, hogy Csehországon belül nőnek a regionális és területi egyenlőtlenségek, vagy szubregionális szinten új területi egyenlőtlenségek jönnek létre, ami tovább súlyosbítja a Karlovarský és Ústecký régiók, valamint az ország többi része közötti egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Csehország 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Csehország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 5,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 4,1 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 30,8 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 37 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Csehország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett polgárok és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartoznak a kompenzációs adókedvezmények és a társadalom- és egészségbiztosítási kötelezettségek hat hónapra történő elengedése az önfoglalkoztatók esetében (a GDP 1 %-a), a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (a GDP 1 %-a), a 2020 júniusában esedékes személyi és társasági jövedelemadó-előlegek elengedése (a GDP 0,8 %-a), valamint egészségügyi intézkedések (a GDP 0,7 %-a). Emellett Csehország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek – bár nem járnak azonnali közvetlen költségvetési hatással – hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek főként kkv-knak és nagyvállalatoknak történő hitelnyújtásra irányuló garanciaprogramokat foglalnak magukban. A konvergenciaprogram azonban nem számszerűsíti az ezen új intézkedésekhez kapcsolódó függő kötelezettségeket. A programot alátámasztó intézkedések többsége szerepelt a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzésében is. Néhány nem számszerűsíthető vagy a határidő lejárta után meghosszabbított intézkedést nem lehetett figyelembe venni. Összességében a Csehország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szóban forgó intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Csehország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,7 %-át, 2021-ben pedig –4,0 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben eléri a GDP 60 %-át.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Csehország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)Csehország 2020. március 12. és május 17. között szükségállapotot hirdetett a Covid19-világjárvány hatásának visszaszorítása érdekében, ami együtt járt az iskolák bezárásával, a rendezvények és az üzletek nyitvatartásának korlátozásával, valamint a személyek gyülekezésének jelentős korlátozásával. 2020. március 15. és május 17. között a szárazföldi határokat is részlegesen lezárták. Ily módon korlátozták a kilépő cseh munkavállalókat és az érkező külföldi munkavállalókat, ami helyi munkaerő-hiányt eredményezett, különösen a gyártás és az idénymunkák tekintetében, és hatást gyakorolt az alapvető ellátási láncokra. Annak érdekében, hogy a kormány segítséget nyújtson a háztartásoknak és a vállalkozásoknak a válság idején, közvetlen támogatási intézkedéseket és állami garanciákat tartalmazó ösztönző csomagot fogadott el. Bár ez átmeneti könnyítést jelenthet, a gazdaság 2020-ban várhatóan még mindig súlyos károkat szenved, mivel a külső kereslet csökken és a korlátozó intézkedések megzavarják a gazdasági tevékenységet. A reál-GDP 2021-ben várhatóan fokozatosan helyreáll majd, de nem valószínű, hogy az előrejelzési időszakban visszaáll a 2019-es értékre. Ez várhatóan jelentős hatást gyakorol majd az olyan ágazatokra, mint a közlekedés, a vendéglátás és az idegenforgalom. A munkanélküliség növekedni fog, de ezt tompítja majd az ösztönző csomag, a korábban szűk munkaerőpiac és a határozott idejű szerződések alacsony aránya. A likviditási támogatás biztosítása érdekében a hatóságok számos állami kezességvállalási programot indítottak minden méretű vállalkozás számára. A válság által érintett háztartások és vállalkozások esetében a fogyasztói hitelek és jelzáloghitelek visszafizetését is elhalasztják három vagy hat hónapra. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A válság pénzügyi szektorra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében a Cseh Nemzeti Bank is elfogadott különböző intézkedéseket.

               (17)A Covid19-járvány korai szakaszban történő megfékezését szolgáló erőfeszítések segítettek lelassítani a vírus terjedését Csehországban. Intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy növeljék az orvosi berendezések kínálatát és biztosítsák a szükséges infrastruktúrát, és így felkészítsék az egészségügyi rendszert a megnövekedett keresletre. Az elmúlt években számottevő mértékben javult a cseh lakosság egészségi állapota, és közelebb került az uniós átlaghoz. A várható élettartam tekintetében azonban jelentős regionális különbségek mutatkoznak, amelyeket részben társadalmi-gazdasági és viselkedési tényezők határoznak meg. Míg az egészségügyi ellátás iránti, önbevallások szerint kielégítetlen szükségletek általános szintje a legalacsonyabbak között van az EU-ban, továbbra is tapasztalhatók regionális különbségek az egészségügyi erőforrások és a személyzet elosztása terén, akik egyre nagyobb nyomásnak vannak kitéve. Az egészségügyi dolgozók jelentős része várhatóan az elkövetkező években fog nyugdíjba vonulni. A Covid19-világjárvány hatásának enyhítése érdekében a továbbiakban javítani kell az egészségügyi rendszer ellenálló képességét és válsághelyzetekre való felkészültségét, ugyanakkor az elkerülhető kórházi kezelések csökkentése érdekében támogatni kell az alapellátáshoz és az integrált ellátáshoz való egyenlő hozzáférést. Ez javíthatja a megelőzést is, és enyhítheti az egyéb egészségügyi körülményeket is. Az e-egészségügyi megoldások a 2016–2020-as időszakra szóló nemzeti e-egészségügyi stratégia ellenére még mindig korlátozottak.

               (18)2019 folyamán és 2020 elején a cseh munkaerőpiac erőteljes maradt, és a legtöbb mutató pozitív eredményeket mutatott. A foglalkoztatási ráta tovább nőtt, a munkanélküliségi ráta pedig az eddigi legalacsonyabb szintre esett vissza. A Bizottság előrejelzése szerint azonban a munkanélküliség 2020-ban várhatóan 5,0 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 4,2 %-ra csökken. A kormány gyorsan reagált a Covid19-járvány kitörésére, hiszen számos intézkedést bevezetett a jövedelmek és a foglalkoztatás védelme érdekében, különös tekintettel a vállalkozásokra és az önfoglalkoztatókra. Egyes kiszolgáltatott munkaerőpiaci csoportok (rövid távú szerződéssel rendelkező munkavállalók, munkaerő-kölcsönző ügynökségeken keresztül felvett munkavállalók) azonban nem részesülnek a javasolt enyhítő intézkedések nyújtotta teljes körű védelemben. A bölcsődék, az óvodák és az iskolák korlátozó intézkedések miatti bezárása különösen a jelentős gondozói feladatokat ellátó nőket érintette. A gyermekgondozásra és a tartós ápolásra-gondozásra irányuló beruházásoknak a rugalmas munkafeltételekkel – például a távmunkával – párosuló előmozdítása várhatóan gördülékenyebbé teszi a válságból való kilábalást. A célzottabb aktív munkaerőpiaci politikák és a készségek biztosítása – a szociális partnerekkel együttműködésben – támogatják mind a munkavállalók megtartását, mind pedig a munkahelyváltást. Az állami foglalkoztatási szolgálatok tájékoztatási intézkedései szintén elősegíthetik a munkaerőpiacra való sikeres visszatérést, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében. A szociális védelemhez való könnyebb és gyorsabb hozzáférés segítene elkerülni a szegénységi csapdákat és a kilakoltatásokat. Az oktatási eredményeket továbbra is erősen befolyásolják a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a beruházások alacsony szintje. Az inkluzív, minőségi oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés biztosítása – a digitális környezetben is – segíthet a készségszintek javításában és a digitális tanulás kiterjesztésében. Különösen fontos a digitális készségek előmozdítása, többek között a tanárok és oktatók támogatása és folyamatos képzése révén. Az egy hallgatóra jutó közkiadások az oktatás valamennyi szintjén továbbra is viszonylag alacsonyak. A képzett tanárok hiánya arra utal, hogy növelni kell a szakma vonzerejét, különösen a tehetséges fiatalok körében.

               (19)Csehország azon országok közé tartozik, amelyeket különösen jelentős mértékben érinthet a technológiai változás, és amelyeknek jelentős beruházásokra van szükségük ezen a területen. A digitális átálláshoz támogatásra lesz szükség, többek között az ipari és a szolgáltatási ágazatokban, az intelligens megoldásokba és készségekbe való célzott beruházás révén. Az ország sikeresen teljesítette a teljes vezetékes szélessávú lefedettségre vonatkozó célkitűzést, de a mobil szélessávú hozzáférés továbbra is viszonylag drága. Az infrastruktúra-fejlesztés késedelme különösen a kiszolgáltatott csoportokat és a strukturálisan gyenge régiókat érintheti, amelyek esetében nagyobb az elszigeteltség kockázata. Ez negatív következményekkel járhat a járványmegfigyelésre és -ellenőrzésre nézve is. Az összekapcsoltsági igények kezelése érdekében beruházásokra van szükség a nagyon nagy kapacitású, vezetékes és mobil hálózatok és a megfelelő keresletoldali intézkedések terén. Ennek eléréséhez elengedhetetlen lesz, hogy az 5G spektrumot kellő időben, a beruházásokat elősegítő, kiszámítható feltételek mellett osszák ki. A szupergyors szélessávú szolgáltatások elterjedését fékezi az olyan változókból eredő alacsony kereslet, mint az előfizetési ár, valamint a lakosság vásárlóereje, életkora és iskolázottsága. A hatóságok elkötelezettek az új digitális technológiák fejlesztése és integrálása iránt, ezt azonban akadályozza a készségek tartósan alacsony szintje. A hatóságok elkötelezettek a mesterséges intelligencián alapuló megoldások ösztönzése iránt, de Csehország még mindig elmarad a vele határos uniós országoktól az e területen folytatott kutatási és szabadalmi tevékenységek tekintetében.

               (20)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Csehország nemzeti energia- és klímaterve szerint fontos beruházásokra van szükség az éghajlatváltozás és az energetikai átállás sikeres kezeléséhez, valamint a klímasemlegesség felé történő elmozduláshoz. Ez különösen igaz a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, az infrastruktúra és az átviteli rendszer részeinek előmozdítására. Az éghajlatváltozás hatásai már most is láthatók aszályok és áradások formájában, amelyek jelentős gazdasági veszteségeket okoznak. A levegőszennyezés szintén állandó probléma. Ugyanakkor a környezetszennyezési adók nagyon alacsonyak. A szén továbbra is uralja a villamosenergia-ágazatot, és három cseh régióban továbbra is a gazdasági tevékenység fontos hajtóereje marad. A projektgazdák korlátozott fejlesztési kapacitása és a hatóságok által nyújtott korlátozott tanácsadási támogatás továbbra is jelentős akadálya annak, hogy e régiókban lehetővé váljon az éghajlatváltozással és a digitális átállással kapcsolatos ikerprojektek szilárd portfóliójának kidolgozása. Középtávon a szénről való átállás várhatóan jelentős társadalmi-gazdasági következményekkel fog járni, de eddig kevesen voltak hajlandóak beruházni a kibocsátásmentes és alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátású technológiákba. A megújulóenergia-termelés szintje elmarad az uniós átlagtól. Az ágazat nem rendelkezik pénzügyi ösztönzőkkel, és nincs megfelelő jogi és intézményi keret a további fejlődésének támogatásához. Úgy tűnik továbbá, hogy kevéssé ismertek az energiahatékonyság szélesebb körű előnyei is. Az elektromos közlekedésre való átállás eddig meglehetősen lassú, és a közúti közlekedés válik egyre inkább az egyik fő energiafogyasztóvá. A közlekedési adók alacsonyak, és nem a CO2-kibocsátáson alapulnak. Az elektromos járművek feltöltésére szolgáló infrastruktúra még mindig kezdeti stádiumban van. A hulladékgazdálkodás teljesítménye az ambiciózusabb célokat is figyelembe véve továbbra is mérsékelt. Hiányzik a gazdaság körforgásos potenciáljának fejlesztésére irányuló átfogó stratégia. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Csehországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés
                  7
                D. mellékletében ismertetett területeken. Így Csehország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (21)A hagyományos finanszírozáshoz való hozzáférés meghaladja az uniós átlagot, de a kockázatfinanszírozás kevésbé fejlett. A magas kockázatú hazai vállalkozások finanszírozása – különösen a magvető és a későbbi fejlődési szakaszban – továbbra is szűkös. Bár piacra került néhány sikeres innovatív kezdeményezés, a kockázatitőke- és a sajáttőke-finanszírozás továbbra is nagyon alacsony szintű. Csehországban a rendszerszintű reform szükségessége akadályozza a kutatást és az innovációt. Noha továbbra is folyamatosan növekednek a magánkézben lévő K+F-beruházások, a nagy, többnyire külföldi tulajdonban lévő vállalatok észrevehetően nagyobb mértékben fektetnek be olyan immateriális javakba, mint a K+F, mintsem a hazai kis- és középvállalkozásokba. A közép- és csúcstechnológiai iparban a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén végzettek alacsony száma és a nem megfelelő graduális képzés miatt hiány mutatkozik. Ugyanakkor a vállalkozói készségek ösztönzése és támogatása továbbra is alacsony, ami akadályozza a termelékenység növekedését. A kutatási ágazat nagyfokú széttöredezettsége azt eredményezi, hogy a kutatás és a fejlesztés finanszírozása túl szűkösen oszlik el. A kutatók jelenlegi karrierértékelési gyakorlata akadályozza az állami és a magánszféra közötti együttműködést. A tudományos élet és az üzleti szféra közötti szorosabb együttműködés – különösen a vállalatcsoport egy tagjának különválása (spin-off) révén – felgyorsíthatja a technológiaátadást és az innováció terjesztését.

               (22)A Covid19-világjárvány miatti korlátozó intézkedések nyomást gyakoroltak az ellátási láncokra, és számos vállalkozásnak szüneteltetnie kellett működését, miközben hiányoztak a likviditási tartalékok is. Ez leginkább a gépjárműipart és a szolgáltatási ágazatot érintette. A piacfelügyeleti tevékenységek túl sok hatóság között oszlanak meg, az együttműködés és a koordináció pedig nem optimális. A vállalkozásoknak történő állami kezességvállalás biztosítását célzó hivatalos programokra gyorsan és a tervezettnél többen jelentkeztek. Eredményesebb koordinációra és gyorsabb folyamatokra van szükség ahhoz, hogy a támogatás eljuthasson a vállalatokhoz. Egyes érdekelt felek szerint a hatóságok által a Covid19-válság hatásainak enyhítése érdekében elfogadott intézkedések bürokratikusak, és megvalósításuk lassú a reálgazdaságban. Van még javítanivaló a célzott gazdaságélénkítési stratégiákkal és intézkedésekkel kapcsolatos gyors, megalapozott és optimális döntések meghozatalához szükséges adatok megfelelőbb elemzése terén. A gyorsan változó jogszabályokat és az összetett adminisztratív eljárásokat az üzleti szektor általában a beruházások akadályának tekinti. Az adminisztratív terhek különösen problematikusak az induló vállalkozások számára az engedélyek tekintetében. Az építési engedély megszerzéséhez szükséges hosszadalmas és nehézkes eljárások jelentős akadályt jelentenek. A javasolt új építési jogszabály kritika tárgyát képezi. Csehország a digitális közszolgáltatások használata terén a legkevésbé fejlett tagállamok közé tartozik. Az e-kormányzat felhasználóinak száma lassan növekszik, és továbbra is messze elmarad az uniós átlagtól. Az ország végrehajtja e-kormányzati tervét. 2020-tól az ország új „digitális alkotmánnyal” rendelkezik, amely legkésőbb 2025-től lehetővé teszi szinte valamennyi közszolgáltatás elektronikus úton történő igénybevételét. Mindazonáltal az önkormányzatoknak csak mintegy 10 %-a kínál online megoldásokat. A parlament jelenleg tárgyalja az adótörvény módosítását, amelynek célja az adórendszer digitalizálásának fokozása, mivel bizonyos adók esetében az elektronikus benyújtás aránya továbbra is meglehetősen alacsony.

               (23)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (24)Csehország közszektorbeli teljesítménye és kormányzati hatékonysága az uniós átlag alatt van. A nemzetközi mutatók szerint viszonylag jól teljesít a kormányzati információkhoz való hozzáférés politikai döntéshozatalban való alkalmazása terén. Kevésbé jól teljesít a közszolgálat professzionalizmusa, a kormányzat átláthatósága és a korrupció ellenőrzése terén. A jobb stratégiai tervezés és a minisztériumok közötti koordináció, valamint a helyi önkormányzatok széttagoltságának csökkentése javítaná a közigazgatás hatékonyságát. A közbeszerzési rendszer javult, de további finomításra lehet szükség. Mindamellett, hogy történt némi javulás, a korrupció továbbra is komoly probléma a vállalkozások számára, és a gazdasági tevékenység további gátját jelentheti. Számos korrupcióellenes intézkedés – például a lobbizásról vagy a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló törvény – elfogadása még mindig függőben van.

               (25)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Csehország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (26)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a cseh gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Csehországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Csehország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (27)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Csehország 2020-ban és 2021-ben hozzon intézkedéseket a következők érdekében:

               (1)Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Biztosítsa az egészségügyi rendszer ellenálló képességét, erősítse meg az egészségügyi dolgozók rendelkezésre állását, az alapellátást és az ellátás integrációját, valamint szorgalmazza az e-egészségügyi szolgáltatások bevezetését.

               (2)Támogassa a foglalkoztatást aktív munkaerőpiaci politikák, készségek – többek között digitális készségek – biztosítása és a digitális tanuláshoz való hozzáférés révén.

               (3)A pénzügyi eszközök nagyobb mértékű felhasználása révén nyújtson támogatást a kis- és középvállalkozásoknak a likviditási támogatás biztosítása, az adminisztratív terhek csökkentése és az e-kormányzás javítása érdekében. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a nagy kapacitású digitális infrastruktúrát és technológiákat, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a fenntartható közlekedési infrastruktúrát, többek között a széntermelő régiókban. Biztosítsa az innovatív vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését, és javítsa a köz- és magánszféra együttműködését a kutatás és fejlesztés terén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 506 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Észtország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Észtország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)Az Észtországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Észtország által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Észtországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatása az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el az ágazatok és a régiók között. Ez Észtországban az egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Észtország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 28-án pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Észtországnak biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  7
                nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 4,1 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Azonban az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében az Észtországra vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

               (12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 10,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 3,8 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 8,4 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 21,9 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Észtország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,3 %-át tették ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott sürgősségi segély, az ideiglenes bértámogatás és az állami beruházások növelése. Emellett Észtország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az intézkedések közé tartoznak a GDP 8,7 %-át kitevő hitelgaranciák és vállalkozásoknak nyújtott hitelek.  Összességében az Észtország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Észtország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –8,3 %-át, 2021-ben pedig –3,4 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzések szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad, majd 2021-ben eléri a GDP 22,6 %-át. A Bizottság 2020-ra a stabilitási programnál alacsonyabb államháztartási hiányt prognosztizál, ami tükrözi a makrogazdasági előrejelzések eltéréseit.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Észtország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)2020. március 12. és 2020. május 17. között az észt kormány a Covid19-világjárvány miatt szükséghelyzetet hirdetett ki. Azonnali válaszlépésével a kormány célja a vírus továbbterjedésének megakadályozása és az észt gazdaság megszokott módon történő működésének biztosítása volt. A világjárvány terjedésének megállítását célzó korlátozások súlyos hatást gyakoroltak a gazdaságra. A szükséghelyzet kihirdetése óta a regisztrált munkanélküliek száma 35 %-kal nőtt. A legtöbb új munkanélkülit a kiskereskedelemben, az ügyfélszolgálatban, az építőiparban, a vendéglátásban, a szálláshely-szolgáltatásban és a rendezvényszervezésben regisztrálták. A munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 9,2 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 6,5 %-ra javul. Az észt parlament 2020. április 15-én jóváhagyta a 2020. évi pótköltségvetést. Új intézkedéseket vezettek be a munkahelyek megőrzése, a tömeges elbocsátások elkerülése és a vállalkozások likviditásának biztosítása érdekében. A költségvetés számos intézkedést tartalmaz, többek között az egészségügyi ágazat, az önkormányzatok és egyes beruházási programok támogatását, valamint a vállalatoknak nyújtott nem célzott likviditási támogatást (például garanciarendszerek és adóhalasztások formájában). Néhány konkrét intézkedést a mikrovállalkozások és az idegenforgalmi ágazat számára alakítottak ki, beleértve a járvány által leginkább sújtott régiókra irányuló célzott intézkedéseket is. További adóintézkedéseket vezettek be, például ideiglenesen csökkentették a dízelüzemanyagra, a földgázra és a villamos energiára kivetett jövedéki adót. Az intézkedéscsomag a második pillérhez tartozó nyugdíjrendszerhez való állami hozzájárulások ideiglenes felfüggesztését irányozza elő.

               (17)Észtország figyelemreméltó intézkedéseket tett a Covid19-világjárvány terjedésének és egészségügyi hatásának megfékezésére. Mindazonáltal a Covid19-világjárvány rámutatott az egészségügyi rendszer strukturális gyengeségeire, amelyek a rendelkezésre álló korlátozott pénzügyi és emberi erőforrásokra vezethetők vissza. A rendszer ellenálló képességét aláásta az egészségügyi dolgozók hiánya, az alapellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés és a kritikus fontosságú gyógyszerek rendelkezésre állása. Észtország ráadásul azzal a kihívással is szembesül, hogy meg kell birkóznia a szükséghelyzet miatt halasztott és elérhetetlen kezelések terén keletkezett lemaradásával. Ezenkívül Észtországban a saját bevallás szerinti egészségügyi ellátás iránti kielégítetlen igények már a járvány előtt is a legmagasabbak közé tartoztak az Unióban, mind az alapellátás, mind a szakellátás hosszú várakozási ideje miatt. Ezek a tényezők és az életmóddal kapcsolatos kockázatok magyarázatot adnak a lakosság rossz egészségi állapotára. Az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségének és ellenálló képességének javítása előfeltétele annak, hogy hatékonyan lehessen reagálni a világjárvány terjedésére, és kezelni lehessen a lakosság egészségi állapotával kapcsolatos kihívásokat.

               (18)Észtországban régóta kihívást jelent a szociális biztonsági háló megfelelőségének javítása. Észtországban a szociális ellátást már a jelenlegi válság előtt is az uniós átlagnál kevésbé hatékonynak értékelték a szegénység előfordulásának csökkentése terén. Emellett hiányosságok tapasztalhatók a munkanélküli ellátási rendszer által biztosított lefedettség terén a nem szokványos munkavégzési formákban, valamint a rövid munkaidőben dolgozók esetében. A Covid19-világjárvány foglalkoztatásra és jövedelmekre gyakorolt negatív hatása a megfelelő lefedettség hiányával együtt növelheti a szegénységet, különösen az aktív kereső nélküli háztartások esetében. Különleges támogatásként Észtország az érintett vállalatok számára a foglalkoztatás fenntartása érdekében ideiglenes csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezetett be. Ez az intézkedés két hónapos időszakra korlátozódik, amely nem feltétlenül elegendő a válság hatásainak enyhítéséhez, mivel a nehézségek hosszabb ideig tarthatnak, és bizonyos gazdasági ágazatokhoz késve jutnak el. A világjárvány még jobban megnehezítette a megfizethető és elérhető szociális szolgáltatások – többek között a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások – biztosítását, különösen az idősek, a fogyatékossággal élők és az alacsony jövedelműek esetében. A szociális és egészségügyi szolgáltatások integrált biztosítására irányuló terv fenntartása segítene e kihívások kezelésében. Fontos biztosítani a szociális partnerek érdemi és kellő időben történő bevonását az enyhítési és a helyreállítási folyamat megtervezésébe, ugyanakkor erősíteni kell az ehhez szükséges kapacitásaikat.

               (19)A Covid19-válság számos ágazatban érintette az észt vállalatokat, főként a kis- és középvállalkozásokat. A gazdasági tevékenységekre gyakorolt negatív hatást nemcsak a korlátozások váltották ki, hanem az exportpiacok csökkenő kereslete és a globális értékláncok zavarai is. A kormány által hozott likviditástámogatási intézkedések célja a hatás enyhítése, de gyors és hatékony végrehajtásuk valamennyi érintett ágazatban kulcsfontosságú lesz az életképes vállalkozások támogatásához, valamint a bankszektor ellenálló képességének fenntartásához. Az adóhalasztás és a hiteltörlesztési moratórium szintén segíthet a kis- és középvállalkozások pénzforgalmának javításában. Emellett a gazdaságélénkítési folyamat attól is függ majd, hogy mennyire lesznek megfelelően célzottak a beruházások. A jelenlegi válság rávilágított arra, hogy a gazdaság működésének fenntartása szempontjából mennyire fontosak a digitális és innovatív megoldások. Bár az e-kormányzat jól működik, a kis- és középvállalkozások további digitalizációja növelné ellenálló képességüket, és segítene felgyorsítani a helyreállítást, középtávon pedig növelné a termelékenységet. Az elmúlt években a gazdaság egésze egyre nagyobb mértékben digitalizálódott. Az információs és kommunikációs technológiák gyártásban való alkalmazása azonban eddig nem volt túl elterjedt. Bár Észtország általános innovációs teljesítménye 2019-ben javult, az üzleti szektorban a kutatáson alapuló innovációs kapacitás és tevékenység szintje továbbra is alacsony. A kutatáson alapuló innováció és az innovatív megoldások vállalatoknál történő bevezetése javíthatja az ország versenyhelyzetét és fellendítheti a gazdasági növekedést. Ahhoz, hogy a vállalkozások a válság után újra talpra állhassanak, fontos lesz a finanszírozási eszközökhöz való megfelelő hozzáférés biztosítása, beleértve az induló vállalkozások tőkefinanszírozását is.

               (20)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Amint azt a nemzeti energia- és klímaterv is tükrözi, Észtország fenntartható növekedése a dekarbonizáció irányába tett előrelépésen múlik, amelyhez hozzájárul az energetikai, a közlekedési és az építőipari ágazat karbonintenzitásának csökkentése, az olajpalaipar szerkezetének átalakítása és az erőforrás-termelékenység javítása, többek között a körforgásos gazdaság üzleti modelljeinek végrehajtása révén. Észtország erőforrás-termelékenysége az egyik legalacsonyabb az Unióban, miközben az energiafogyasztás szintje meghaladja az uniós átlagot. A nemzeti energia- és klímatervet kiegészítő, a körforgásos gazdaságra vonatkozó átfogó stratégia segítheti a dekarbonizációra való átállást, csökkentheti az olajpalaipar negatív környezeti hatásait, és fellendítheti a gazdaságot. Mivel Észtország alacsony népsűrűségű, peremterületen lévő ország, a jól működő és összekapcsolt közlekedési rendszer kulcsfontosságú a gazdasági tevékenységek és az export szempontjából. Észtország közlekedési infrastruktúrája esetében hiányosságok tapasztalhatók az összekapcsoltság és a fenntarthatóság tekintetében. A vasút és az intermodális szállítás továbbra sem elég fejlett. Az elmúlt években nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és a közlekedésben a megújuló energia továbbra sem éri el a nemzeti célkitűzéseket. A Rail Baltica projekt és az energiahálózatok összekapcsolására irányuló projektek Észtország fő beruházási prioritásai közé tartoznak, amelyek célja az ország biztonságának és egységes piaci integrációjának javítása. A környezeti és éghajlati szempontokat figyelembe vevő beruházási projektek előmozdítása kulcsfontosságú a fenntartható gazdasági fellendülés és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése szempontjából. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Észtországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területen. Így Észtország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (21)Az észt bankszektor összességében stabil, de a pénzmosás kockázata továbbra is fennáll. Bár intézkedéseket hoztak a kockázatoknak való kitettségnek a külföldi betétek csökkentése révén történő korlátozására, a nemzeti kockázatértékelés nem terjed ki más olyan termékekre – például a külföldi ügyfeleknek nyújtott letétkezelési szolgáltatásokra –, amelyek kockázatot jelenthetnek. A nemzeti kockázatértékelés aktualizálásával az ország biztosítaná a kockázatok megfelelő azonosítását, és lehetővé tenné a szükséges kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtását. Bár felügyeleti intézkedéseket hoztak a szabályoknak meg nem felelő bankokkal és pénzforgalmi intézményekkel szemben, van még mit javítani a felügyelet és a végrehajtás hatékonyságán. Nevezetesen még nem fogadtak el jogalkotási aktusokat a megelőzési keret és az elkobzás megerősítése, valamint a közigazgatási szankciók növelése érdekében. A pénzmosási ügyekkel kapcsolatos nyomozások lassan haladnak előre. A pénzügyi felügyelet kapacitását még nem erősítették meg kellőképpen, és egyelőre a felügyelet kockázatalapú megközelítését sem valósították meg teljes mértékben, különösen a tematikus helyszíni vizsgálatok esetében.  A pénzügyi információs egység és a bűnüldöző szervek közötti információcsere nem kellően proaktív.

               (22)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (23)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Észtország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (24)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19 gazdasági hatásából való gyors helyreálláshoz. Mivel Észtország pénzneme az euró, továbbá figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását, Észtországnak gondoskodnia kell arról, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezetre vonatkozó ajánlásoknak, és összhangban legyenek a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (25)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte az észt gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Észtország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (26)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Észtország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer hozzáférhetőségét és ellenálló képességét, többek között az egészségügyi dolgozók hiányának kezelése, az alapellátás megerősítése és a kritikus fontosságú gyógyszerekkel való ellátás biztosítása révén.

               2.Erősítse meg a szociális biztonsági háló megfelelőségét, többek között a munkanélküli ellátás körének kiszélesítésével.

               3.Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a vállalatok digitalizációját, a kutatást és az innovációt, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, az erőforrás-hatékonyságot, valamint a fenntartható közlekedést, amely hozzájárul a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához. Támogassa a kis- és középvállalkozások innovációs kapacitását, és biztosítson megfelelő hozzáférést a finanszírozási eszközökhöz.

               4.Fokozza a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletének és érvényesítésének biztosítására irányuló erőfeszítéseket.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 505 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.