               8.4.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 118/165

      P8_TA(2018)0312
      Az ENSZ Közgyűlésének 73. ülésszaka
      Az Európai Parlament 2018. július 5-i ajánlása a Tanácshoz, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 73. ülésszakáról (2018/2040(INI))
      (2020/C 118/26)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

                  —

                  tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Emberi Jogi Tanács (EJT) létrehozásáról szóló, 2006. április 3-i határozatára,

                  —

                  tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére,

                  —

                  tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2016. évi éves uniós jelentésre,

                  —

                  tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, annak preambulumára és 18. cikkére, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

                  —

                  tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2017. július 5-i ajánlására (1),

                  —

                  tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló, 2011. május 3-án elfogadott határozatára, amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot,

                  —

                  tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszakára vonatkozó, az EU prioritásait tartalmazó, 2017. július 17-i tanácsi következtetésekre,

                  —

                  tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i nyilatkozatra,

                  —

                  tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000)., 1820 (2009)., 1888 (2010)., 1889 (2011)., 1960 (2011)., 2106 (2013)., 2122 (2013). és 2242 (2015). számú határozataira,

                  —

                  tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában rögzített fő elvekre, különösen a szuverenitásra és a területi integritásra vonatkozó elvekre, valamint arra, hogy az államhatárok sérthetetlenségét minden részes államnak ugyanúgy tiszteletben kell tartania,

                  —

                  tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló,, 2017. december 13-i állásfoglalására (2),

                  —

                  tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0230/2018),

                  A.

                  mivel az EU és tagállamai továbbra is teljes mértékben elkötelezettek a multilateralizmus, a globális kormányzás és az ENSZ alapvető értékei iránt, amelyek az uniós külpolitika szerves részét képezik, valamint az ENSZ-rendszer három pillére – az emberi jogok, a béke és biztonság, valamint a fejlesztés – iránt; mivel az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló multilaterális rendszer a legalkalmasabb a válságok, kihívások és fenyegetések kezelésére; mivel a multilaterális rendszer jövője eddig nem látott kihívásokba ütközik;

                  B.

                  mivel az EU globális stratégiája tükrözi a mai globális kihívások szintjét, mely kihívások erős és hatékonyabb ENSZ-et, valamint a tagállami szintű együttműködés elmélyítését igénylik az EU-n és az ENSZ-en belül egyaránt;

                  C.

                  mivel az uniós tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy összehangolják tevékenységüket az ENSZ rendszerének szerveiben és testületeiben, és az emberi jogok nemzetközi joga és az EU alapértékei alapján egységesen lépjenek fel; mivel ennek az együttműködésnek közös erőfeszítéseken kell alapulnia, amelyek célja a jelenlegi konfliktusok további súlyosbodásának megelőzése és azok megoldásának támogatása, az eredményes leszerelés és fegyverzet-ellenőrzés elősegítése, különösen az atomfegyvereket illetően, a fenntartható fejlesztési célok és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtása, valamint a szabályokon alapuló nemzetközi rendhez való hozzájárulás, az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt felhatalmazásnak megfelelően;

                  D.

                  mivel a globális politikai rend és a biztonsági környezet gyorsan fejlődik, és globális válaszokat igényel; mivel e kihívások kezeléséhez továbbra is az ENSZ áll a tagállamai közötti multilaterális együttműködési rendszer középpontjában, és az ENSZ a legalkalmasabb arra, hogy megoldja a nemzetközi válságokat, globális kihívásokat és fenyegetéseket;

                  E.

                  mivel a világ a folyamatban és a kialakulóban lévő konfliktusokhoz és azok következményeihez kapcsolódóan egy sor globális kihívással szembesül, mint például az éghajlatváltozás és a terrorizmus, amelyekre globális szinten kell megoldást találni; mivel az ENSZ BT-nek jelenlegi struktúrája továbbra is egy idejétmúlt politikai berendezkedésen alapul, és döntéshozatali folyamata nem tükrözi kellő mértékben az egyre változó globális valóságot; mivel az EU és tagállamai lényeges szerepet töltöttek be az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének kialakításában, és az EU továbbra is elkötelezett az iránt, hogy élen járjon az összes végrehajtási eszköz mozgósításában és egy hathatós nyomon követési, monitoring- és felülvizsgálati mechanizmus előmozdításában az előrehaladás és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; mivel ez tükröződik az EU külső tevékenységében és az uniós pénzügyi eszközök segítségével végrehajtott egyéb politikákban;

                  F.

                  mivel az ENSZ három alappillére (a béke és biztonság, a fejlesztés, valamint az emberi jogok és a jogállamiság) egymástól elválaszthatatlanok, és egymást erősítik; mivel az ENSZ eredeti, békefenntartó célját veszélybe sodorják a folyamatos összetett válságok;

                  G.

                  mivel az ENSZ nehézkes és bürokratikus eljárásai, valamint bonyolult és merev struktúrája időnként akadályozza az intézmény megfelelő működését és azon képességét, hogy gyorsan reagáljon a válságokra és a globális kihívásokra;

                  H.

                  mivel hatékony, egyetemes szabályokon és értékeken alapuló multilaterális rendszerre van szükség ahhoz, hogy sikeresen lehessen reagálni a globális válságokra, fenyegetésekre és kihívásokra;

                  I.

                  mivel az együttműködésen, a párbeszéden és az emberi jogokon alapuló nemzetközi rendet a világ különféle nacionalista és protekcionista mozgalmai megkérdőjelezik;

                  J.

                  mivel az ENSZ rendszerének egyre bővülő feladatkörei a tagállamok részéről megfelelő finanszírozást igényelnek; mivel egyre nő a különbség a szervezet igényei és a részére biztosított finanszírozás között; mivel tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok az ENSZ költségvetésébe fizetett hozzájárulásának csökkentését tervezi, az EU és tagállamai együttesen továbbra is a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást nyújtják az ENSZ számára, és aktívan támogatniuk kell az ENSZ főtitkárát azon erőfeszítésében, hogy biztosítsa az ENSZ megfelelő működését és finanszírozását, elsődleges célul kitűzve a szegénység felszámolását, a hosszú távú béke és stabilitás előmozdítását, az emberi jogok védelmét, a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelmet, továbbá azt, hogy humanitárius segítséget nyújtsanak a bármely, természeti vagy ember okozta válság sújtotta lakosságnak, országnak és régiónak; mivel az EU által az ENSZ-nek nyújtott hozzájárulást láthatóbbá kell tenni; mivel több ENSZ-ügynökség, így az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) esetében lényeges pénzügyi csökkentéseket hajtottak végre; mivel az ENSZ számára nyújtott finanszírozás jelenlegi általános szintje továbbra is elégtelen ahhoz, hogy a szervezet megbízatását végrehajtsa és szembenézzen a jelenlegi globális kihívásokkal;

                  K.

                  mivel a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság a világ különböző régióiban egyre nagyobb fenyegetésnek van kitéve, és számos ENSZ-tagállamban egyre csökken a civil társadalom mozgástere; mivel az emberijog-védők és a civil társadalom aktivistái jogszerű munkájuk végzése során világszerte egyre növekvő fenyegetésekkel és kockázatokkal szembesülnek;

                  L.

                  mivel az emberi jogok előmozdítása és védelme kulcselemét jelenti a multilateralizmusnak, és az ENSZ-rendszernek is alapvető pillérét képezi; mivel az EU határozottan támogatja az emberi jogokat, amelyek egyetemesek, oszthatatlanok, egymástól kölcsönösen függenek és kapcsolódnak egymáshoz; mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; mivel ezek az értékek a világ különböző régióiban egyre nagyobb fenyegetésnek vannak kitéve; mivel az emberijog-védők és a civil társadalom aktivistái jogszerű munkájuk végzése során egyre növekvő fenyegetésekkel és kockázatokkal szembesülnek, és egyre súlyosabb megtorlásokkal néznek szembe azért, mert együttműködnek az ENSZ szervezeteivel és mechanizmusaival; mivel a nemzetközi közösségnek és az EU-nak fokoznia kell erőfeszítéseit, hogy védelmet és támogatást nyújtson az emberijog-védőknek, és betartsa a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság nemzetközi normáit; különösen a kisebbségi csoportokhoz tartozók vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogaira való tekintettel, beleértve a nőket, gyermekeket, fiatalokat, etnikai, faji vagy vallási kisebbségeket, migránsokat, menekülteket és belső menekülteket, a fogyatékossággal élőket, az LMBTI-személyeket és az őslakos népeket;

                  1.

                  a következő ajánlást intézi a Tanácshoz:

                        Az ENSZ rendszerének reformja, beleértve a Biztonsági Tanács reformját

                              a)

                              tevékenyen támogassa az ENSZ főtitkárának hárompilléres reformprogramját, amelynek célja, hogy az ENSZ rendszere valóban összehangolt, hatékony, eredményes, integrált, átlátható és elszámoltatható legyen; támogassa a béke- és biztonsági struktúra észszerűsítését, amely struktúrának hatékonyabbá, célirányosabbá és működőképesebbé kell válnia, és megfelelő támogatásban kell részesülnie, kiegyensúlyozottabb hatáskör-megosztással, és valamennyi szervezetében a regionális képviselet hatékonyabb sokszínűségével;

                              b)

                              támogassa a bürokrácia csökkentését, az egyszerűsített eljárásokat és a decentralizált döntéshozatalt, a missziókkal és az ENSZ munkatársainak munkájával kapcsolatos fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot, különös tekintettel a helyszínen végzett műveletekre;

                              c)

                              támogassa az ENSZ-főtitkár jelentős változás érdekében tett erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy az ENSZ fejlesztési rendszerét összhangba hozzák a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend prioritásaival, a fenntartható fejlesztési célokkal és a védelmi felelősséggel, továbbá hogy alkalmassá tegyék a rendszert végrehajtásuk jobb támogatására;

                              d)

                              hívja fel az ENSZ-tagállamokat arra, hogy az ENSZ irányítási rendszere egyszerűsítésének keretében megfelelően hatalmazzák fel az ENSZ-főtitkárt és a főtitkárhelyettest, valamint azok szolgálatait a hatékonyság, rugalmasság, reakciókészség és költséghatékonyság ENSZ-en és ügynökségein belüli előmozdítása érdekében;

                              e)

                              emlékeztesse az ENSZ-tagállamokat azon kötelességükre, hogy a hatékonyság és az eredményesség növelése, valamint a globális fenntartható fejlesztési célok végrehajtásával kapcsolatban a kormányok felelősségre vonása mellett tartsák fenn pénzügyi erőfeszítéseiket az összes ENSZ-ügynökség támogatása és a fejlesztési támogatási kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében;

                              f)

                              aktívan támogassa az ENSZ-főtitkárt az ENSZ nemek közti egyenlőségre irányuló stratégiájának végrehajtásában, amely elengedhetetlenül fontos a nők ENSZ-rendszerben való egyenlő képviseletének biztosításához; több nőt és kisebbségi csoporthoz tartozó személyt nevezzenek ki felső vezetői pozíciókba az ENSZ-központ szintjén, és valósítsák meg a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a nemek közötti egyenlőségen alapuló költségvetés-tervezést; hívja fel az Uniót és az ENSZ-et, hogy nevezzenek ki több női rendőrtisztet és katonát a missziókhoz és a műveletekhez; szorgalmazza az egyes missziók és műveletek, illetve az ENSZ BT 1325. és 2242. számú határozatának az egyes missziók és műveletek során történő végrehajtására irányuló tervezés során a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, interszekcionális tanácsadók foglalkoztatását; biztosítsa, hogy valamennyi ENSZ-erőre ugyanolyan minimális oktatási és kompetencia-követelmények vonatkozzanak, és hogy a követelmények egyértelműen figyelembe vegyék a nemi dimenziót, az LMBTI-személyek jogait és a rasszizmus elutasítását, zéró toleranciát tanúsítva a szexuális kizsákmányolás és erőszak valamennyi formájával szemben, továbbá foglalják magukban az ENSZ-en belüli visszaélések bejelentésének lehetőségét, amelynek révén névtelenül lehet jelenteni az ENSZ munkatársai által, ENSZ-munkatársak és a helyi lakosok ellen elkövetett jogsértéseket;

                              g)

                              hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok nagy fontosságot tulajdonítanak fellépéseik összehangolásának az ENSZ rendszerének szerveiben és testületeiben;

                              h)

                              hívjon fel az ENSZ BT széles konszenzuson alapuló, átfogó reformjára reprezentativitásának javítása érdekében, azért, hogy a Biztonsági Tanács gyorsabban és eredményesebben tudjon reagálni a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekre; mozdítsa elő az ENSZ Közgyűlése munkájának revitalizációját, valamint az összes ENSZ-intézmény intézkedéseinek jobb összehangolását és koherenciáját;

                              i)

                              kétszerezze meg az ENSZ BT reformjára irányuló erőfeszítéseket, különösen a bizonyított háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények esetén a döntéshozatali folyamatot akadályozó vétójog használatának lényeges mértékű korlátozása vagy szabályozása, valamint a tagság összetételének megváltoztatása – többek között az Európai Uniónak biztosított állandó tagság– révén, hogy az jobban tükrözze a jelenlegi globális rendet;

                              j)

                              szólítsa fel az EU-t és annak tagállamait, hogy egységes álláspontot képviseljenek; támogatja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), az EU New York-i és genfi küldöttségei és a tagállamok által tett erőfeszítéseket, amelyek célja az uniós álláspontok összehangolásának javítása és szavazás esetén közös uniós hozzáállás kialakítása, ezáltal az EU ENSZ-en belüli következetességének és hitelességének javítása;

                              k)

                              újból nyilvánítsa ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges eljárásai keretében végzett munka iránti támogatását, a különleges előadókat, valamint egyéb tematikus és országspecifikus emberi jogi mechanizmusokat is beleértve, valamint szólítsa fel az ENSZ részes államait, hogy intézzenek nyílt felhívást valamennyi különleges előadóhoz, hogy látogassanak el országukba;

                              l)

                              támogassa az ENSZ Közgyűlésének égisze alatt egy nyílt és befogadó kormányközi előkészítő folyamat kialakítását az ENSZ 75. évfordulója alkalmából tervezett 2020. évi ENSZ-csúcstalálkozóval kapcsolatban, amely az ENSZ megújítását és megerősítését célzó átfogó reformintézkedésekkel is foglalkozik majd;

                              m)

                              támogassa az ENSZ Parlamenti Közgyűlésének (UNPA) létrehozását az ENSZ rendszerének keretében, hogy ezáltal fokozzák a demokratikus jelleget, a demokratikus elszámoltathatóságot és a globális kormányzás átláthatóságát, valamint lehetővé tegyék a polgárok fokozott részvételét az ENSZ tevékenységeiben, és különösen azért, hogy hozzájáruljanak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és a fenntartható fejlesztési célok sikeres végrehajtásához;

                        Béke és biztonság

                              n)

                              hívja fel az EU-t és az ENSZ-et arra, hogy egymást kiegészítő és megerősítő szerepet töltsenek be, amikor a békét és a biztonságot veszély fenyegeti; kezdeményezzen strukturált politikai együttműködést az EU és az ENSZ között;

                              o)

                              segítse elő a tagállamoknak a béke és a biztonság iránti erősebb elkötelezettségét, nemzetközi és belső szinten egyaránt; támogassa az ENSZ főtitkárát az ENSZ béketárgyalásokba való fokozottabb bevonására irányuló törekvéseiben; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy részesítse előnyben a megelőzést, közvetítést és a konfliktusok politikai rendezését, miközben a válságok kiváltó okaival foglalkozik; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; fokozza a tagállamok ENSZ békefenntartó és béketeremtő műveletekhez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; biztosítson jobb láthatóságot e támogatás és hozzájárulás számára; biztosítsa, hogy az összes ENSZ békefenntartó és béketeremtő művelet emberi jogi felhatalmazással és a feladat elvégzéséhez megfelelő személyzettel is rendelkezzen;

                              p)

                              mélyítse el az ENSZ-szel való együttműködést a Békefenntartó és Válságkezelő Stratégiai Partnerség keretében; ösztönözze az EU–ENSZ együttműködést a biztonsági rendszer reformja terén; szólítsa fel az ENSZ-t arra, hogy az ENSZ munkatársai által elkövetett lehetséges visszaélések megakadályozását szolgáló hatékony mechanizmusok kialakításával és megerősítésével, valamint a visszaéléseket elkövetők felelősségre vonásával tegye hitelesebbé és átláthatóbbá a békefenntartó műveleteket; alkalmazzon multilaterális megközelítést a missziók teljes folyamata során; fokozza a helyi közösségekkel való együttműködést, védelmet és enyhülést hozva számukra; biztosítsa, hogy a civil lakosság védelme álljon a békefenntartó megbízatások középpontjában; erősítse meg a helyi szereplőknek nyújtott támogatást, amelynek keretében felkészítik a legkiszolgáltatottabb csoportokat arra, hogy a változás lebonyolítóiként lépjenek fel, és teremtse meg a teret arra, hogy bevonják őket a humanitárius és béketeremtő munka valamennyi szakaszába; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy csökkentse az ENSZ békefenntartó műveleteinek általános környezeti hatását, és hogy mind a csapatok, mind pedig a befogadó országok polgári lakossága számára fokozza a költséghatékonyságot, biztonságot és védelmet;

                              q)

                              hangsúlyozza, hogy a globális és regionális fenyegetések és a közös globális problémák gyorsabb válaszlépéseket és felelősségvállalást követelnek meg az egész nemzetközi közösségtől; hangsúlyozza, hogy ha egy állam képtelen vagy nem hajlandó eleget tenni védelmi felelősségének, e felelősség a nemzetközi közösséget terheli – beleértve az ENSZ BT valamennyi állandó tagját és teljes körűen bevonva a többi jelentős feltörekvő gazdaságot és fejlődő országokat –, és a nemzetközi jogot megsértő feleket pedig ennek megfelelően bíróság elé kell állítani; erősítsék meg a kéksisakosok kapacitásait; szólítsa fel az EU-t, hogy saját védelmi felelősségének keretében ösztönözze a feltörekvő és a fejlődő országokat arra, hogy csatlakozzanak a nemzetközi közösséghez;

                              r)

                              üdvözölje az EU, az ENSZ és egyéb kormányközi szervezetek közötti együttműködést, így például az Afrikai Unió (AU), az EU és az ENSZ közötti háromoldalú együttműködést, amely a multilateralizmus és a globális kormányzás megerősítésének, valamint a nemzetközi védelemre szorulók támogatásának erőteljes eszköze, ugyanakkor biztosítsa az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, és szólítson fel az EU, az ENSZ és az AU által az ezzel kapcsolatos kapacitásépítésre irányuló erőfeszítések összehangolására;

                              s)

                              továbbra is mozdítsa elő a humánbiztonság és a védelmi felelősség elvének átfogó meghatározását, és támogassa, hogy az ENSZ meghatározó szerepet játsszon azok megvalósításában; erősítse tovább az R2P szerepét, mivel ez az ENSZ-tagállamok konfliktusrendezéssel, emberi jogokkal és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeinek fontos elve; továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének működőképessége érdekében tett erőfeszítéseket, és támogassa az ENSZ-t, hogy továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét az emberi jogok, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; emlékeztessen arra, hogy az EU eltökélt a védelmi felelősség elvének alkalmazása, és ezzel összefüggésben az atrocitások kontextusában elkövetett emberi jogi jogsértések megelőzése és megállítása mellett;

                              t)

                              használja fel a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az állami és a nem állami szereplők fellépései nemzetközi humanitárius joggal való fokozottabb összhangjának megteremtése érdekében; támogassa a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által irányított erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzetközi humanitárius joggal való összhang megerősítését célzó hatékony mechanizmus létrehozása;

                              u)

                              ismételten jelentse ki, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a regionális és a nemzetközi biztonságra nyilvánvaló veszélyt jelentő terrorista szervezetek, különösen pedig az ISIS/Dáis legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket; működjön együtt az ENSZ Közgyűlésével és az ENSZ Biztonsági Tanácsával a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén, figyelembe véve a Parlament 2018. március 1-i ajánlását (3), dolgozzon ki mechanizmusokat a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, támogassa az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézetét (UNICRI) a terrorizmus elleni küzdelem világfórumának végrehajtásában és működőképessé tételében, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni globális kezdeményezésre építve; erősítse meg az EU és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy harcoljanak a terrorizmust kiváltó okok ellen, elhárítva különösen a hibrid fenyegetéseket és fejlesztve a kutatási és kapacitásbeli képességeket a kibervédelem területén; támaszkodjon a helyi partnerek által létrehozott meglévő kezdeményezésekre, amelyek megközelítéseket dolgoznak ki, hajtanak végre és fejlesztenek a radikalizálódás és a terroristák toborzásának megakadályozására; fokozza a nemcsak a közösségi média platformjain keresztül, hanem a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is folytatott toborzás és terrorista propaganda elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket; támogassa az olyan intézkedéseket, amelyek erősítik a radikalizálódásnak kiszolgáltatott közösségek ellenálló képességét, többek között a radikalizálódás mögöttes gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai okainak kezelésével; erősítse meg a terrorizmus és a transznacionális bűnözés elleni küzdelem területén folytatott nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatékonyságát; támogassa a terrorizmus megelőzésének eszközéül szolgáló oktatást; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban; támogassa az EU fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez az idegen terrorista harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében;

                              v)

                              szorgalmazza a határozottabb többoldalú kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy fenntartható politikai megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában dúló konfliktusokra; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; támogassa az EU humanitárius területen betöltött szerepét; szólítsa fel a nemzetközi közösséget a humanitárius, pénzügyi és politikai segítségnyújtás folytatására; számoltassa el a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi normák megsértésének felelőseit, és törekedjen az erőszak azonnali megszüntetésére; nyomatékosítsa, hogy egy szíriai vezetésű politikai folyamat – amely az ENSZ által támogatott és ellenőrzött, az új alkotmány alapján tartott szabad és tisztességes választásokhoz fog vezetni – az egyetlen módja a béke megteremtésének az országban; hangsúlyozza, hogy az egész országra kiterjedő, inkluzív tűzszünet és a szíriai válság békés, kölcsönösen elfogadható megoldása az ENSZ égisze alatt érhető el, és – amint arról a 2012. évi genfi közlemény és az ENSZ BT 2254 (2015) sz. határozata rendelkezik – az ENSZ szíriai különmegbízottjának támogatásával; szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy határozottan elítélje a szíriai konfliktus során elkövetett háborús bűnökért és emberiesség elleni bűncselekményekért felelősöket; támogassa az ENSZ-főtitkárnak egy új pártatlan és független bizottság létrehozására irányuló felhívását, amelynek feladata a szíriai vegyi támadások elkövetőinek azonosítása, mivel egy ilyen szervezet hiánya növeli a katonai eszkaláció kockázatát; támogassa az ENSZ béketervre irányuló kezdeményezését Jemenben, és a lehető legsürgősebben kezelje a jelenlegi humanitárius válságot; szólítsa fel a feleket, hogy tartsák tiszteletben a jemeni polgárok emberi jogait és szabadságjogait, és hangsúlyozza az inkluzív, Jemenen belüli párbeszéd révén megvalósuló tárgyalásos politikai rendezés szükségességét;

                              w)

                              biztosítsa, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval együttműködve gondoskodjon minden pozitív eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen;

                              x)

                              támogassa az ENSZ erőfeszítéseit a nyugat-szaharai konfliktus tisztességes és tartós rendezése érdekében, a szahravi nép önrendelkezéshez való joga alapján és a vonatkozó ENSZ-határozatokkal összhangban;

                              y)

                              továbbra is hárítsa el a főbb biztonsági fenyegetéseket a Száhel/Szaharához, a Csád-tóhoz és az Afrika szarvához tartozó térségekben annak érdekében, hogy felszámolja az ISIS/Dáis és az al-Kaida fiókszervezetei, valamint a Boko Haram vagy más ezekhez köthető terrorcsoportok okozta terrorfenyegetéseket;

                              z)

                              támogassa az Irán és a Biztonsági Tanács tagjai, továbbá Németország közötti nukleáris megállapodást mint a nemzetközi és különösen az uniós diplomácia jelentős sikerét, és továbbra is gyakoroljon nyomást az Egyesült Államokra a gyakorlati végrehajtás érdekében;

                              aa)

                              továbbra is szólítson fel Grúzia, Ukrajna és Moldova szuverenitásának, nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes körű tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek tükrében; támogassa és élénkítse fel a jelenleg dúló és befagyott konfliktusok békés és fenntartható megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását;

                              ab)

                              támogassa a két Korea közötti tárgyalásokat a Koreai-félsziget atomfegyver-mentesítése érdekében; szólítsa fel az érintett nemzetközi szereplőket, hogy párbeszéd útján, aktívan és pozitívan járuljanak hozzá e cél eléréséhez;

                              ac)

                              sürgesse az ENSZ Közgyűlését és a Biztonsági Tanácsát, hogy vitassák meg a Dél-kínai-tengert érintő feszültségeket azzal a szándékkal, hogy valamennyi érintett fél véglegesítse a magatartási kódexről szóló tárgyalást;

                        A nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend

                              ad)

                              hívja fel valamennyi tagállamot, hogy továbbra is támogassák és hajtsák végre a fent említett ENSZ BT határozatait, amelyek együttesen alkotják a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet, valamint irányítsa a nemek közötti egyenlőség megvalósítására és a teljes konfliktusciklusban a nők részvételének, védelmének és jogainak biztosítására irányuló, a konfliktus-megelőzéstől a konfliktus utáni újjáépítésig terjedő munkát, miközben az áldozatokra összpontosító megközelítés segítségével mérsékeli a konfliktus által közvetlenül érintett nőknek és lányoknak okozott további károkat;

                              ae)

                              emlékeztessen arra, hogy a nők békefolyamatokban való részvétele a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend egyik legkevésbé teljesülő eleme, annak ellenére, hogy a biztonsági, politikai és humanitárius válságok első számú áldozatai maguk a nők; hangsúlyozza, hogy az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. határozata nem érte el a nők védelmére és a politikai és döntéshozatali folyamatokban való részvételük jelentős növelésére vonatkozó fő célkitűzését; emlékeztessen arra, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unió és tagállamai alapvető elve, előmozdítása pedig az Unió egyik legfontosabb célja; továbbra is segítse elő a nők és férfiak közötti egyenlőséget és megkülönböztetés-mentességet, valamint aktívan mozdítsa elő az LMBTI-jogok megsértésével szembeni újabb fellépések támogatását; vonja be a leginkább kiszolgáltatott embereket a döntéshozatal valamennyi szintjébe és folyamataiba;

                              af)

                              emlékeztessen arra, hogy a fegyveres konfliktus a férfiakat és a nőket egyaránt kiszolgáltatottá teszi, de a nők jobban ki vannak téve a gazdasági és szexuális kizsákmányolás, kényszermunka, elüldözés és fogva tartás, valamint a nemi erőszak, többek között az erőszakos közösülés kockázatának, amelyet háborús taktikaként alkalmaznak, és az háborús bűncselekménynek minősül; biztosítson biztonságos egészségügyi ellátást a háborúban szexuális erőszaknak áldozatul esett személyek számára; szólítson fel a konfliktushelyzetben lévő kiskorúak, nők és időskorúak fokozott védelmére, különös tekintettel a szexuális erőszakra, valamint a gyermek-, a korai és a kényszerházasságra, valamint a férfi- és fiúáldozatok védelmére, akik valós számát a konfliktus sújtotta helyzetekben a WHO és nemzetközi tanulmányok (4) szerint súlyosan alábecsülik; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a konfliktusokkal sújtott területek népességének megsegítésére;

                              ag)

                              szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hozzon létre hatékony eljárásokat az ENSZ katonai és civil munkatársai által békefenntartó műveletek során végzett tevékenységekkel kapcsolatos visszaélések, csalás, korrupció és kötelességszegés gyanújának vagy bizonyítékának bejelentésére, és hogy ezeket az eseteket időben vizsgálja ki; sürgősen változtasson azon, hogy az állítólagos visszaélések kapcsán jelenleg teljes mértékben önkéntes alapon, a csapatokat biztosító ország döntésétől függően tesznek csak jogi lépéseket; sürgősen foglalkozzon a 2015. május 15-i„Enforcement and Remedial Assistance Efforts for Sexual Exploitation and Abuse by the United Nations and Related Personnel in Peacekeeping Operations” című ENSZ értékelő jelentés valamennyi aspektusával, és az elkövetőket vonja felelősségre; haladéktalanul és a leghatározottabban folytasson vizsgálatot, emeljen vádat és ítélje el azokat a katonai és polgári alkalmazottakat, akik szexuális erőszakot követtek el; ösztönözze az ENSZ békefenntartó munkatársainak továbbképzését a konfliktushelyzetben a szexuális erőszak dokumentációjára és kivizsgálására vonatkozó nemzetközi jegyzőkönyvvel kapcsolatban, a szexuális erőszakkal kapcsolatos szakértelem elősegítése érdekében;

                              ah)

                              támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzésnek, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítésének a biztosítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, különös tekintettel a békefenntartó műveletekre, humanitárius műveletekre, valamint a konfliktus utáni újjáépítési és megbékélési folyamatokra; dolgozzon ki mutatókat és valósítson meg nyomon követési eszközöket a nők béke- és biztonságépítésben – a békefenntartó műveleteket is beleértve – való részvétele tekintetében elért eredmények mérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében, továbbá gondoskodjon a közösségekkel való hatékony szerepvállalásról, és olyan jobb kultúra és magatartásformák kialakításáról, amelyek összhangban állnak az ENSZ főtitkárának a nők gazdasági önrendelkezésével foglalkozó magas szintű munkacsoportjával; gondoskodjon róla, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend megfelelő finanszírozásban részesüljön, és a nőket állítsa a globális kihívások, beleértve a növekvő erőszakos szélsőségesség, a konfliktusmegelőzés és -közvetítés, a humanitárius válságok, a szegénység, az éghajlatváltozás, a migráció, a fenntartható fejlődés, valamint béke és biztonság kezelésére irányuló valamennyi erőfeszítés középpontjába;

                              ai)

                              támogassa és erősítse meg a nemzetközi erőfeszítéseket az ENSZ-en keresztül, amelyeknek az a célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusok során való kizsákmányolásának, és hogy hatékonyabban kezeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek lányokra gyakorolt hatásait; támogassa az ENSZ „Gyermekek fegyveres konfliktusokban” elnevezésű munkacsoportjának szerepét, hogy fokozza a háborúban érintett fiatalok jogaihoz nyújtott támogatást, és támogassa az ENSZ „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányát, amelynek célja, hogy konfliktusokban a kormányzati fegyveres erők és a nem állami szereplők ne toborozhassanak és alkalmazhassanak gyermekeket;

                              aj)

                              tartsa fenn a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának felszámolására irányuló Spotlight kezdeményezés nyomon követésére és tényleges végrehajtására vonatkozóan az ENSZ-nél vállalt kötelezettségét;

                        Konfliktusmegelőzés és közvetítés

                              ak)

                              biztosítson minden eszközt az ENSZ-főtitkár konfliktusmegelőzéssel és -közvetítéssel kapcsolatos prioritásainak proaktív támogatásához (5) az olyan kezdeményezések révén, mint a közvetítéssel foglalkozó magas szintű tanácsadó testület létrehozása, összhangban az ENSZ különleges politikai misszió és Béketeremtő Alap eszközeihez fűződő prioritásokkal; gondoskodjon róla, hogy az emberi jogok álljanak a konfliktusmegelőzési és -közvetítési politikák középpontjában;

                              al)

                              erősítse meg az EU és az ENSZ konfliktusmegelőzésre és -csökkentésre vonatkozó prioritásainak operatív oldalát, többek között a tapasztalt közvetítők és a közvetítő tanácsadók, köztük a női megbízottak és a vezető tisztviselők rendelkezésre állásának biztosítása révén, valamint biztosítsa az ENSZ politikai, humanitárius, biztonsági és fejlesztési eszközei közötti eredményesebb koordinációt;

                              am)

                              vegye figyelembe, hogy a béketárgyalásokon, ahol a konfliktus utáni helyreállítással és kormányzással kapcsolatos kulcsfontosságú döntések születnek, a nők feltűnően alulreprezentáltak, annak ellenére, hogy ha a nőknek a békefolyamatban egyértelmű szerepet biztosítanak, 20 %-kal nő a legalább 2 éven át tartó megállapodás valószínűsége, illetve 35 %-kal nő a legalább 15 éven át tartó megállapodás valószínűsége;

                              an)

                              határozottan támogassa a fiatalokkal, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet, és annak azon célkitűzését, amely szerint a fiatalok számára nagyobb beleszólást kell biztosítani a helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi szintű döntéshozatalba; támogassa e tekintetben azon mechanizmusok kialakítását, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy érdemben részt vegyenek a békefolyamatokban;

                              ao)

                              erősítse tovább az EU és az ENSZ között a választással összefüggő erőszak visszatérő problémájának kezelésére irányuló eszközök kidolgozását célzó együttműködést, többek között a választási megfigyelő missziókban részt vett képviselők tapasztalatai és a politikai pártokkal a parlamenti választásokat megelőzően folytatott párbeszédek alapján, hogy ezáltal erősítse a választások hitelességét azokban az országokban, amelyek demokratikus eljárásaik megerősítésére törekszenek, valamint küldjön határozott üzenetet a rendszerrel visszaélni kívánó felek számára;

                              ap)

                              emlékeztessen az EU által az ENSZ rendszeréhez nyújtott jelentős hozzájárulásra (külső finanszírozási eszközök), beleértve a világbékét, a jogállamiságot és emberi jogokat, valamint a fejlesztési menetrendet;

                              aq)

                              határozottan támogassa a főtitkár javaslatait az ENSZ fejlesztési rendszerének hatékonyabbá tételére, és alakítson ki támogató álláspontot a javasolt finanszírozási megállapodással kapcsolatban, a nagyobb hatékonyságért, átláthatóságért és elszámoltathatóságért cserébe;

                        Nonproliferáció, fegyverzet-ellenőrzés és leszerelés

                              ar)

                              támogassa szisztematikusan a leszereléssel, a bizalomépítéssel, a tömegpusztító fegyverek nonproliferációjával és az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos valamennyi ENSZ-intézkedést, beleértve a vegyi fegyverek valamely részes állam vagy nem állami szereplő általi fejlesztését, gyártását, beszerzését, készletezését, visszatartását, átadását vagy használatát;

                              as)

                              fejezze ki aggodalmát a meglévő fegyverzetellenőrzési és leszerelési rendszer, valamint e rendszer jogi eszközeinek erodálódásával kapcsolatban; támogasson a fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési menetrend visszaállítására irányuló valamennyi erőfeszítést, akár a leszerelési konferencia felélesztése révén; segítse elő a 2020-as felülvizsgálati folyamat révén a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását azáltal, hogy haladéktalanul hatályba lépteti az Átfogó Atomcsend-szerződést; tegyen lépéseket a vegyi fegyverekről szóló egyezmény érvényesítése érdekében; erősítse meg az egyezmény célkitűzései iránti elkötelezettségét, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát annak ratifikálására vagy az ahhoz való csatlakozásra; erősítse meg a Vegyifegyver-tilalmi Szervezetet (OPCW) és annak munkáját, biztosítva, hogy a szervezet céljai teljesítéséhez kellő anyagi forrásokkal és személyi állománnyal rendelkezzen; biztosítsa, hogy azokban az esetekben, amelyekben vegyi fegyver használatáról számolnak be, az elkövetőket bíróság elé állítsák; a meglévő fegyverzet-ellenőrzési mechanizmusok és leszerelési eszközök segítségével biztosítsa a leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési szerződések megsértéséért való elszámoltathatóságot; támogassa a 2017-ben 122 ENSZ-tagállam által támogatott, a nukleáris fegyverek betiltásáról szóló szerződést, és tegyen azért, hogy e szerződést valamennyi ENSZ-tagállam aláírja és ratifikálja; haladéktalanul mozdítsa elő a nukleáris leszerelést mind regionális, mind globális szinten, összhangban a Parlament 2016. október 27-i állásfoglalásával (6), amely felszólítja valamennyi uniós tagállamot, hogy támogassák az Egyesült Nemzetek Szervezetének egy a nukleáris fegyverek betiltására irányuló, jogilag kötelező erejű eszköz megvitatását célzó konferenciáját; támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához;

                              at)

                              maradéktalanul hajtsa végre a fegyverkereskedelmi szerződést (ATT), és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT ratifikálására vagy az ahhoz való csatlakozásra;

                              au)

                              törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek birtokába jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés és a fegyverkezési verseny megakadályozása felé;

                              av)

                              fordítson különös figyelmet a robotika fegyverkezésben történő alkalmazásában bekövetkező technológiai fejlődésre, különösen a fegyveres robotokra és drónokra, és ezek a nemzetközi jognak való megfelelésére; hozzon létre a drónokra és a fegyveres robotokra vonatkozó jogi keretet a hatályos nemzetközi humanitárius joggal összhangban, hogy megakadályozható legyen az e technológiával az állami és nem állami szereplők részéről illegális tevékenységek során elkövetett visszaélés; mozdítsa elő az emberi beavatkozás nélküli csapások végrehajtását lehetővé tevő drónok és fegyveres robotok tilalmáról szóló tényleges tárgyalások megkezdését; segítse elő egy olyan, ENSZ-en alapuló jogi keret kialakítását, amely szigorúan kimondja, hogy a fegyveres drónok használata során be kell tartani a nemzetközi humanitárius és emberi jogokkal kapcsolatos jogot; határozottan ítélje el az emberi jogokkal kapcsolatos visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését; követelje az emberi jogok és az alapvető szabadságok fokozottabb védelmét kifejeződésük minden vetületében, így többek között az új technológiák összefüggésében is; törekedjen az olyan fegyverrendszerek nemzetközi tilalmára, amelyek az erő kifejtése során nélkülözik az emberi irányítást, ahogyan azt a Parlament már számos alkalommal kérte, és az ENSZ-szintjén megvalósuló érintett ülések előkészítése során sürgősen dolgozzon ki és fogadjon el közös álláspontot az önműködő fegyverrendszerekkel kapcsolatban, a releváns fórumokon pedig képviseljen egységes álláspontot, és annak megfelelően járjon el;

                              aw)

                              ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írják alá és erősítsék meg a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetve megsemmisítéséről szóló egyezményt;

                              ax)

                              hivatkozással az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlése UNEP/EA.3/Res.1. számú, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34/20. számú határozatára, törekedjen a szegényített uránt tartalmazó fegyverekből származó szennyezés tisztításával és kezelésével kapcsolatos, konfliktus utáni kötelezettségek pontosítására és kidolgozására, valamint az e fegyverek használata által érintett közösségeknek nyújtott segítségnyújtásra;

                        Emberi jogok, demokrácia és jogállamiság

                              ay)

                              tartsa szem előtt, hogy az emberi jogok oszthatatlanok, egymástól kölcsönösen függőek és egymással összefüggőek; hívja fel az EU-t és az ENSZ-t arra, hogy ne csupán határozottan elítéljék az emberi jogok és a demokrácia marginalizálódása és megtagadása felé vezető globális tendenciát a negatív trendek megakadályozása érdekében, többek közt a civil társadalmi szervezetek mozgásterének vonatkozásában, hanem adott esetben ténylegesen vegyék igénybe a rendelkezésre álló jogi eszközöket, különösen az EU harmadik országokkal kötött társulási megállapodásának 2. cikkét; szorgalmazza, hogy valamennyi ENSZ-tagállam ratifikálja és ténylegesen hajtsa is végre az összes alapvető ENSZ emberi jogi egyezményt, beleértve a kínzás elleni ENSZ-egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának fakultatív jegyzőkönyveit, valamint a panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat létrehozó Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, és teljesítse az említett okmányok szerinti beszámolási kötelezettségeket, valamint az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival való jóhiszemű együttműködésre irányuló kötelezettségvállalást; hívja fel a figyelmet az emberijog-védők és a demokratizálódás szószólói ellen világszerte tapasztalható negatív reakciókra;

                              az)

                              biztosítsa, hogy az emberi jogi reformok továbbra is teljes mértékben integrálódjanak az ENSZ három reformpillérébe; támogassa, hogy az emberi jogi dimenzió az ENSZ munkájának valamennyi területén érvényesüljön;

                              ba)

                              támogassa ezért a deisták és teisták, valamint a magukat ateistának, agnosztikusnak, humanistának és szabadgondolkodónak tartó személyek szabadságát;

                              bb)

                              továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az ISIS/Dáis által a vallási és más kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit;

                              bc)

                              ösztönözze az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy felügyelje saját tagállamaiban az emberi jogok tiszteletben tartását, hogy elkerülje az olyan múltbeli hibákat, mint amikor tagságot biztosított az emberi jogokat durván megsértő és antiszemita politikai álláspontokat elfoglaló feleknek;

                              bd)

                              ösztönözze az ENSZ-tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy polgáraik megkülönböztetéstől mentesen, teljes mértékben részt vehessenek a politikai, társadalmi és gazdasági folyamatokban, a vallás vagy meggyőződés szabadságát is beleértve;

                              be)

                              hívja fel a nemzeti és nemzetközi hatóságokat arra, hogy sürgősen fogadjanak el olyan kötelező eszközöket, amelyek az emberi jogok hatékony védelmére szolgálnak, és biztosítsa, hogy a nemzetközi szabályokból eredő valamennyi nemzeti és nemzetközi kötelezettséget teljesítsék; ismételten hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) fontosságát; emlékeztesse a Közgyűlést arra a kötelességére, hogy az EJT tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat;

                              bf)

                              mélységesen sajnálja az Egyesült Államok azon döntését, hogy kilép az EJT-ből; emlékeztet az EU e nélkülözhetetlen emberi jogi szervezetben való részvételére és annak nyújtott támogatására, és sürgeti az Egyesült Államok kormányát, hogy vizsgálja felül döntését;

                              bg)

                              nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, közöttük az EU tagállamait, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmust hoz létre;

                              bh)

                              működjön együtt valamennyi ENSZ-tagállammal az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 19. cikkében említett véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartásán, valamint hangsúlyozza a szabad sajtó és média jelentőségét az egészséges társadalmakban, valamint e társadalmak valamennyi polgárának szerepét; hangsúlyozza a média szabadságának, pluralizmusának, függetlenségének, valamint az újságírók biztonságának fontosságát az új kihívásoknak való megfelelés érdekében; kezdeményezzen vitát, hogy megtalálja a helyes egyensúlyt a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának védelme, valamint a hamis tájékoztatás elleni küzdelem között; törekedjen azon újságírók védelmére, akik korrupciós ügyeken dolgoznak, és akiknek élete veszélyben van;

                              bi)

                              továbbra is határozottan kötelezze el magát a halálbüntetés egész világon való megszüntetésének előmozdítása mellett; továbbra is álljon ki a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia alkalmazása mellett; szólítson fel a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumra, és folytassa erőfeszítéseit a halálbüntetés egyetemes eltörlése érdekében; ítélje el, hogy egyre gyakrabban hoznak halálos ítéletet a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt, és szólítson fel a halálbüntetés és a törvénytelen kivégzések megtiltására az ilyen jellegű bűncselekmények esetében;

                              bj)

                              támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzés, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítésének biztosítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; szólítson fel a nők és lányok elleni erőszak és megkülönböztetés minden formájának felszámolására, figyelembe véve a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést is; szálljon síkra és védelmezze az LMBTI emberek jogait, és szólítson fel minden olyan törvény visszavonására az ENSZ tagállamaiban, amelyek az embereket szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk alapján tekintik bűnözőnek; bátorítsa a Biztonsági Tanácsot, hogy továbbra is foglalkozzon az LMBTI emberek jogaival és erősítse meg ezeket a jogokat;

                              bk)

                              az elszámoltathatóság előmozdítása és a büntetlenség felszámolása érdekében erősítse meg a NBB és a nemzetközi bűnüldözési rendszer szerepét; biztosítson az NBB számára határozott diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum megerősítésével és végrehajtásával csatlakozzanak az NBB-hez, valamint ösztönözze a kampalai módosítások megerősítését; szólítsa fel a Nemzetközi Büntetőbíróságból kilépő tagokat, hogy döntésüket vonják vissza; támogassa az NBB-t, amely az elkövetők felelősségre vonása és a sértettek részére történő igazságszolgáltatás kulcsfontosságú intézménye, és ösztönözze az NBB, az ENSZ és ügynökségei, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa közötti határozott párbeszédet és együttműködést;

                              bl)

                              határozottan ítélje el az emberijog-védők munkájuk jogszerű végzése miatti, világszerte előforduló bírósági zaklatását, őrizetbe vételét, megölését, fenyegetését és megfélemlítését; követeljen nemzetközi erőfeszítéseket és hívja fel az ENSZ-tagállamokat a veszélyben lévő emberijog-védők védelmét és támogatását biztosító, munkájukat lehetővé tevő politikák elfogadása érdekében; fogadjon el olyan szakpolitikát, amely következetesen és egyértelműen elítéli az emberijog-védők meggyilkolását, illetve az ellenük irányuló erőszakos cselekedetek minden formájára, üldöztetésre, fenyegetésre, zaklatásra, elrablásra, bebörtönzésre vagy önkényes letartóztatásra tett bármilyen kísérletet; ítélje el azokat, akik ilyen atrocitásokat elkövetnek vagy megtűrnek, valamint fokozza a nyilvános diplomáciát az emberijog-védők maradéktalan támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy az emberijog-védők és a civil társadalmi aktivisták a fenntartható fejlődés kulcsszereplői; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy fogadjanak el a veszélyeztetett helyzetben lévő emberijog-védők számára védelmet és támogatást nyújtó politikákat; ismerje el, hogy a környezetvédelemmel és földdel kapcsolatban fellépő emberijog-védők, és az őslakos emberijog-védők egyre fokozódó fenyegetéssel szembesülnek;

                              bm)

                              a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos európai vívmányok figyelembevételével vállaljon kötelezettséget korrupció elleni intézkedések előmozdítására, valamint törekedjen ezeknek az ENSZ programjaiba történő belefoglalására;

                              bn)

                              kérje fel az EU-t és tagállamait, hogy partnereivel közösen törekedjen az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtására, arra ösztönözve minden országot, az Unió tagállamait is beleértve, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre nemzeti cselekvési terveket, amelyek a vállalkozásokat az emberi jogok tiszteletben tartására kötelezik; ismételten szólítsa fel az EU-t és tagállamait, hogy tevékenyen és építő jelleggel vegyenek részt egy olyan, jogilag kötelező nemzetközi eszköz mielőbbi létrehozásában, amely az emberi jogok nemzetközi joga területén szabályozza a nemzetközi vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét az emberi jogok megsértésének mindenkori megelőzése, kivizsgálása, orvoslása a jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása érdekében; támogassa egy, a vállalkozásokról és az emberi jogokról szóló, kötelező erejű ENSZ-szerződés kidolgozását a vállalatok elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; ebben az összefüggésben üdvözölje az ENSZ vállalkozásokkal és emberi jogokkal foglalkozó munkacsoportja által végzett munkát, és emlékeztesse az ENSZ-et, az EU-t és annak tagállamait, hogy működjenek együtt konstruktív módon e tárgyalások felgyorsítása és a fennmaradó uniós aggályok kezelése érdekében;

                              bo)

                              fokozza erőfeszítéseit a Kínzóeszközök Kereskedelmének Beszüntetéséért tevékenykedő Szövetség keretében, amelyet az EU kezdeményezett regionális partnereivel közösen; hozzon létre egy nemzetközi alapot, hogy segítse az országokat az olyan árukkal való kereskedelem betiltását célzó jogszabályok kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeket kínzásra és halálbüntetésre lehet felhasználni; támogassa egy, ezen áruk kereskedelmét tiltó nemzetközi jogi eszköz létrehozását, az 1236/2005/EK tanácsi rendelet alapján szerzett tapasztalatokra alapozva;

                              bp)

                              gondoskodjon róla, hogy a nők hozzáférjenek a családtervezéshez, valamint a nyilvános és egyetemes szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatások és jogok teljes köréhez, beleértve a korszerű fogamzásgátlást, valamint a biztonságos és legális abortuszt; kiemeli, hogy az egészséghez – különösen a szexuális és reproduktív egészséghez – való általános hozzáférés, valamint az ehhez kapcsolódó jogok alapvető emberi jogok, ezáltal fellépve az úgynevezett általános tilalmi szabály ellen, amelyet az Egyesült Államok kormánya 2017 elején visszaállított;

                              bq)

                              támogassa a fogyatékosság emberi jogokon alapuló megközelítését vészhelyzetekben, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban (CRPD);

                              br)

                              vegye figyelembe, hogy a romák a világ leghátrányosabban megkülönböztetett kisebbségei közé tartoznak, és hogy a hátrányos megkülönböztetés számos országban egyre súlyosbodik; emlékeztessen arra, hogy minden kontinensen élnek roma emberek, és így a kérdés globális kihívást jelent; szólítsa fel az ENSZ-et, hogy nevezzen ki romaügyi különleges előadót a figyelemfelhívás és annak biztosítása érdekében, hogy az ENSZ programjai a romákhoz is eljussanak;

                              bs)

                              szólítsa fel az ENSZ tagállamait, köztük az EU tagállamait is, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait;

                        Migrációval és menekültekkel kapcsolatos globális megállapodások

                              bt)

                              támogassa teljes mértékben az ENSZ vezetésével tett erőfeszítéseket, amelyek a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptemberi New York-i nyilatkozat alapján a migrációról és a menekültekről szóló két globális megállapodásra vonatkozó tárgyalásokra irányulnak a problémára adott hatékonyabb nemzetközi válasz kialakítása céljából, valamint az ehhez kapcsolódó, globális irányítási rendszer létrehozására irányuló folyamatot, hogy fokozza a nemzetközi migrációval, humán mobilitással, jelentős menekültmozgásokkal és elhúzódó menekültügyi helyzetekkel kapcsolatos koordinációt, és vezessen be tartós megoldásokat és megközelítéseket, a menekültek és migránsok jogai védelme fontosságának egyértelmű kifejezésére; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy sorakozzanak fel ezen álláspont mögé, valamint hogy aktívan védjék és mozdítsák elő az ezen fontos kérdésekkel kapcsolatos tárgyalásokat; emlékeztessen arra, hogy az az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében foglalt fenntartható fejlesztési célok elismerik, hogy a tervezett és gondosan irányított migrációs politikák elősegíthetik a fenntartható fejlődés és az inkluzív növekedés megvalósítását, valamint az államokon belüli és az államok közötti egyenlőtlenségek csökkentését;

                              bu)

                              szorgalmazzon olyan ambiciózus és kiegyensúlyozott rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a hatékonyabb nemzetközi együttműködést, valamint a méltányosabb és kiszámíthatóbb globális felelősségmegosztást a migrációs mozgások és a kényszerű lakóhelyelhagyás kezelése terén, világszerte megfelelő támogatást biztosítva a menekültek számára;

                              bv)

                              támogasson minden, arra irányuló erőfeszítést, hogy szilárd és fenntartható támogatást biztosítsanak a nagy számú menekültet befogadó fejlődő országok számára, és biztosítsa, hogy a menekültek számára tartós megoldásokat kínáljanak, többek között azáltal, hogy önfenntartókká válnak és integrálódnak abba a közösségbe, amelyikben élnek; emlékeztessen arra, hogy a globális megállapodás végrehajtása egyedülálló lehetőséget nyújt a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési politikák közötti kapcsolat megerősítésére;

                              bw)

                              biztosítsa, hogy a globális megállapodások középpontjában az ember és az emberi jogok álljanak, továbbá hogy minden érintett fél javát szolgáló, hosszú távú, fenntartható és átfogó intézkedéseket biztosítsanak; fordítson különös figyelmet a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokra, így a gyermekekre, a veszélyeztetett nőkre, az emberkereskedelem áldozataira vagy a fogyatékossággal élő személyekre, valamint az egyéb veszélyeztetett csoportokra, az LMBTI-közösséget is beleértve, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy a migrációs politika kidolgozása során interszekcionális perspektívát alkalmazzanak, az érintettek sajátos szükségleteinek figyelembevétele érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megújult és horizontális nemi perspektívát dolgozzanak ki a menekültekre adandó közös nemzetközi válasz érdekében, amely kiterjed a nők sajátos védelmi szükségleteire, beleértve a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelmet, és amely erősíti a nőknek az újjáépítéssel és megbékéléssel kapcsolatos képességeit és készségeit; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy az 5. fenntartható fejlesztési céllal összhangban vállaljanak önálló kötelezettséget a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és lányok fokozottabb szerepvállalásának a globális megállapodás központi elemeként történő előmozdítására;

                              bx)

                              követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló – jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához;

                              by)

                              gondoskodjon arról, hogy különös figyelmet fordítsanak a menekült és menedékkérő nőkre, akik a hátrányos megkülönböztetés megannyi formájának vannak kitéve, és sokkal kiszolgáltatottabbak a szexuális és nemi alapú erőszakkal szemben mind származási országukban, mind pedig a biztonságosabb úti célok felé vezető úton; emlékeztessen arra, hogy a menedékkérő nők és lányok sajátos, a férfiakétól eltérő igényekkel rendelkeznek és problémákkal küzdenek, amelyek miatt az összes menekültügyi politikát és eljárást nemi szempontokra érzékeny és egyénre szabott módon kell végrehajtani; szólítson fel a gyermekvédelmi rendszerek megerősítésére, és támogasson konkrét intézkedéseket a menekült és migráns gyermekek mindenek felett álló érdekében, a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján;

                              bz)

                              foglalkozzon a hontalanság kiterjedt jelenségével, amely súlyos emberi jogi kihívásokat támaszt; biztosítsa, hogy ezzel a kérdéssel a globális megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalások során megfelelő mértékben foglalkozzanak;

                              ca)

                              folytassa és fokozza az ENSZ menekültügyi főbiztosa (UNHCR) számára a menekülteknek a többek között a származási és a tranzitországokban a bűnbandákkal, valamint az emberkereskedelemben és embercsempészetben érintett személyekkel szembeni védelmére irányuló nemzetközi megbízatásának végrehajtásához nyújtott támogatást, beleértve a pénzügyi támogatást is;

                              cb)

                              segítse a Keleti Partnerség országait azon problémák megoldásában, amelyekkel a lakosság konfliktus sújtotta területekről történő tömeges elvándorlása miatt szembesülnek, és határozottan lépjen fel a belső menekültek jogainak védelme és visszaállítása érdekében, beleértve a visszatéréshez, a tulajdonhoz és a személyi biztonsághoz való jogukat;

                              cc)

                              továbbra is hangsúlyozza a lányok és nők oktatásának a gazdasági lehetőségek megteremtésében betöltött kiemelt szerepét;

                              cd)

                              ismételten adjon hangot súlyos aggodalmának amiatt, hogy a több százezer belső menekült és menekült, akik elhúzódó konfliktus miatt menekültek el szülőföldjükről, továbbra is kénytelenek a lakóhelyükön kívül élni, és erősítse meg az összes belső menekült és menekült azon jogát, hogy biztonságban és méltóságban visszatérhessen származási helyére;

                              ce)

                              kitart a finanszírozás biztosításának szükségessége mellett, különösen a nők nemzetközi döntéshozatali folyamatokban való részvételére vonatkozóan;

                        Fejlesztés

                              cf)

                              hajtsa végre az ENSZ fenntartható fejlődésre vonatkozó, 2030-ig tartó ambiciózus menetrendjét és annak 17 fenntartható fejlesztési célját; hangsúlyozza az EU-nak azon folyamatban betöltött vezető szerepét, amely az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődésről szóló menetrendje és az addisz-abebai cselekvési program elfogadásához vezetett; tegyen konkrét lépéseket az ENSZ 2030-as menetrendje és az addisz-abebai cselekvési program hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyek fontos eszközök a fejlődés számára; biztosítsa, hogy az EU és az ENSZ jelentős szerepet játsszon az ENSZ 2030-as fejlesztési menetrendjének végrehajtásában a szegénység csökkentése és a kollektív prosperitás biztosítása, az egyenlőtlenségek kezelése, a biztonságosabb és igazságosabb világ megteremtése, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a természeti környezet védelme tekintetében;

                              cg)

                              tegyen konkrét lépéseket az ENSZ 2030-as menetrendje és a 17 fenntartható fejlesztési cél hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mivel a megelőzés és a fenntartható fejlesztés fontos eszközeiről van szó; nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat és nemzeti szintű kereteket alakítsanak ki a 17 fenntartható fejlesztési célkitűzés eléréséhez; ösztönözze az ENSZ-tagállamokat, hogy költségvetésüket szervezzék át az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési menetrendjének irányába; ismételje meg, hogy az EU 75,7 milliárd eurót biztosít a fejlesztési segítségnyújtás terén, és ezzel továbbra is a világ vezető adományozója, és ösztönözze az EU kollektív támogatásának folyamatos növekedését, amely alátámasztja a tagállamok a béke, jólét és fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseit; ösztönözze az ENSZ tagállamait a fejlesztési segélyre fordított kiadásaik tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint szólítson fel a mutatókra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására a fejlődő országokban kialakult helyzet értékeléséhez, az előrehaladás figyelemmel kísérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; törekedjen a fejlesztési szakpolitikai koherencia megvalósítására valamennyi uniós szakpolitikában, mivel ez elengedhetetlen a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és a 17. céllal összhangban az ENSZ szintjén is támogassa a fokozottabb szakpolitikai koherenciát;

                        Éghajlatváltozás és klímadiplomácia

                              ch)

                              erősítse meg az EU Párizsi Megállapodás melletti elkötelezettségét, ösztönözze az ENSZ összes tagállamát annak ratifikálására és hatékony végrehajtására, valamint hangsúlyozza a Párizsi Megállapodás globális szintű és valamennyi ENSZ-tagállam általi végrehajtásának szükségességét; erősítse meg egy ambiciózus uniós klímapolitika szükségességét, valamint azt, hogy készen áll a meglévő nemzeti vállalások megemelésére, ideértve az EU 2030-ra vonatkozó vállalásait is, valamint hogy időben ki kell dolgozni egy a 2050-ig tartó időszakra vonatkozó hosszú távú stratégiát, és minden ebbe az irányba mutató kezdeményezést támogatni kell; tegyen a környezeti fenntarthatóság tényleges megvalósításáért, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén; növelje tovább a kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos ambícióink szintjét, és hangsúlyozza az EU-nak az éghajlatpolitikai cselekvés globális vezetőjéként betöltött szerepét;

                              ci)

                              emlékeztessen rá, hogy az éghajlatpolitikai intézkedések az Európai Unió számára fő prioritást jelentenek; biztosítsa, hogy az EU továbbra is élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; szólítsa fel valamennyi ENSZ-tagállamot a Párizsi Megállapodás betartására és annak biztosítására, hogy haladéktalanul hajtsák végre az ENSZ 2016. évi éghajlatváltozási konferenciáján hozott határozatokat; fokozza az Egyesült Államok éghajlatváltozással kapcsolatos multilaterális együttműködésben való újbóli részvételére irányuló erőfeszítéseket;

                              cj)

                              legyen proaktív partner valamennyi, az éghajlatváltozás jelentette kihívások megoldására irányuló globális partnerségek és együttműködés kialakítását célzó ENSZ-erőfeszítésben, hangsúlyozva, hogy az éghajlatváltozás ügye a diplomáciai kapcsolatok terén belépési pont lehet olyan partnerek vonatkozásában, akikkel más kérdésekben igen nagy ellentétek állnak fenn, ezáltal lehetőséget kínálva a stabilitás és a béke erősítésére;

                              ck)

                              fokozza klímadiplomáciai erőfeszítéseit átfogó klímadiplomáciai stratégia kialakítása révén, és az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedéseket integrálja az EU külső fellépéseinek valamennyi területébe, ideértve a kereskedelmet, a fejlesztési együttműködést, a humanitárius segélyezést, a biztonság és védelmi politikát, figyelembe véve, hogy egy környezeti szempontból nem fenntartható rendszer instabilitást eredményez; alakítsa ki az országok és szereplők erős szövetségét, amely továbbra is támogatja a globális felmelegedés jóval 2 oC alá történő csökkentésének célkitűzését, illetve hozzájárul ahhoz, ugyanakkor erőfeszítéseket tesz a hőmérséklet-emelkedés 1,5 oC alá szorítása érdekében;

                              cl)

                              emlékeztessen arra, hogy az éghajlatváltozás hatásait a nők és a férfiak eltérően élik meg; mutasson rá, hogy a nők kiszolgáltatottabbak, és nagyobb kockázatoknak és terheknek vannak kitéve, aminek okai többek között az erőforrásokhoz, oktatáshoz, munkalehetőségekhez és a földhöz fűződő jogokhoz való egyenlőtlen hozzáférés, valamint a társadalmi és kulturális normák; hangsúlyozza, hogy ezt megfelelően kell megjeleníteni; gondoskodjon róla, hogy a nők központi szerepet töltsenek be az éghajlantváltozás kihívásainak enyhítését, valamint az azokhoz való alkalmazkodást célzó megoldások megtalálásában, a nemzetközi klímatárgyalásokat is beleértve, hogy a nemi szempontokra érzékeny válaszok szülessenek a mögöttes egyenlőtlenségek kezelésére;

                              cm)

                              emlékeztessen arra, hogy amikor a nők korlátozottan férnek hozzá a termelő erőforrásokhoz, valamint korlátozott jogokkal rendelkeznek, kevesebb lehetőségük van a döntések alakításában és a politika befolyásolásában való részvételre, amint ez a 2007-ben Baliban megrendezett 13. konferencia (COP13) óta hivatalosan elismert;

                              cn)

                              szorosan működjön együtt az éghajlatváltozás legsúlyosabb következményeit elszenvedő kis szigetállamokkal és más országokkal, hogy biztosítható legyen, hogy véleményüket és igényeiket az ENSZ különböző fórumain figyelembe veszik;

                              co)

                              kezdeményezzen átfogó nyilvános vitát az ENSZ tagállamaival arról, hogy az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásait világszerte tiszteletben kell tartani;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, valamint tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek főtitkárának.

         (1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0493.

         (3)  Az Európai Parlament 2018. március 1-jei ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a dzsihádisták bevételforrásainak elvágásáról és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0059).

         (4)  Egészségügyi Világszervezet: World Report on Violence and Health (Genf, 2002), 154. o.; Az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala: Discussion paper 2: the nature, scope and motivation for sexual violence against men and boys in armed conflict, (A UNOCHA nemi erőszak fegyveres konfliktusokban történő használatával foglalkozó kutatási ülésen ismertetett vitaanyag: Identifying Gaps in Research to Inform More Effective Interventions, 2008. június 26.).

         (5)  Az ENSZ BT-hez 2017. január 10-én intézett első nyilatkozatában foglaltaknak megfelelően.

         (6)  HL C 215., 2018.6.19., 202. o.