title: A Tanács ajánlása (2017. július 11.) Finnország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Finnország 2017. évi stabilitási programját

text:
               9.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 261/114

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2017. július 11.)
   Finnország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Finnország 2017. évi stabilitási programját
   (2017/C 261/25)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Finnországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyott. A Tanács 2017. március 21-én elfogadta az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (3) (a továbbiakban: az euroövezetre vonatkozó ajánlás).

               (2)

               mivel Finnország pénzneme az euro, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Finnországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euroövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1–2. ajánlás tükröz.

               (3)

               A Finnországra vonatkozó 2017. évi országjelentést 2017. február 22-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán a Finnország által elért eredményeket. Emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit 2017. február 22-én szintén közzétették. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Finnországban nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány.

               (4)

               Finnország 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)

               A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok hatékonyságát és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

               (6)

               Finnország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az adósságszabály hatálya alatt van. 2017. évi stabilitási programjában a kormány azt vetíti előre, hogy a GDP-arányos államháztartási hiány a 2016-os -1,9 %-ról 2017-ben -2,3 %-ra nő, majd fokozatos javulást követően 2020-ra -0,2 %-ra csökken. A tervek szerint 2019-től kezdődően sikerül megvalósítani a középtávú költségvetési célt, vagyis a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányt. Az újraszámított strukturális egyenleg (5) alapján azonban úgy tűnik, hogy a középtávú költségvetési cél csak 2020-tól válik elérhetővé. A 2017. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 64,7 %-on fog tetőzni, majd 2020-ban 62,7 %-ra mérséklődik. Az e költségvetési előrejelzések alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv – különösen 2018 és 2019 tekintetében – optimistának tűnik. A forgatókönyv azon a várakozáson alapul, hogy a foglalkoztatás 2018–2019-ben évente közel 2 %-kal fog bővülni, ami lényegesen több, mint az elmúlt 10 évre jellemző éves átlagos növekedés (+0,2 %).

               (7)

               2017. május 22-én a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést fogadott el, mivel Finnország államadóssága meghaladta a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az összes releváns tényező vizsgálata nyomán a jelentés megállapította, hogy az adósságkritériumnak való megfelelés teljesítettnek tekintendő.

               (8)

               A 2017. évi stabilitási program szerint a menekültek rendkívüli beáramlása jelentős költségvetési hatással járt, és a program megfelelő adatokkal igazolja a költségvetési többletterhek mértékét és jellegét. A 2017. évi stabilitási program szerint a költségek 2016-ban a GDP 0,34 %-ának feleltek meg. A Bizottság szerint 2016-ban a figyelembe vehető többletkiadások a GDP 0,17 %-át tették ki. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása kivételes helyzetet jelent, ez jelentős hatással van a finn államháztartásra, és a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyeztetné a pénzügyi fenntarthatóságot. Ennek megfelelően, e többletkiadások figyelembevétele érdekében, a középtávú költségvetési cél eléréséhez 2016-ban szükséges kiigazítás mértékét csökkentette a Bizottság. A 2017. évi stabilitási program szerint a rendkívüli menekültbeáramlással kapcsolatban felmerült költségek 2017-ben várhatóan a GDP 0,15 %-ának megfelelő mértékben fognak csökkenni. A Bizottság a figyelembe vehető összegekre is kiterjedő, 2017-re vonatkozó végleges értékelést a finn hatóságok által megadott tényadatok alapján 2018 tavaszán végzi majd el.

               (9)

               Finnország a 2017. évi költségvetésiterv-javaslatában kérte, hogy az Ecofin Tanács által 2016 februárjában jóváhagyott, a Stabilitási és Növekedési Paktum által biztosított rugalmasságról szóló közös álláspontnak megfelelően igénybe vehesse a prevenciós ág keretében biztosított rugalmasságot, tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kedvezően befolyásoló, nagy horderejű strukturális reformok tervezett végrehajtására (a kért rugalmasság a GDP 0,5 %-ának felel meg), továbbá az EU által az európai strukturális és beruházási alapok keretében társfinanszírozott projektekre fordított nemzeti kiadásokra (a kért rugalmasság a GDP 0,1 %-ának felel meg).

               (10)

               A strukturális reformok tekintetében kért rugalmasság a munkaerőpiaci reformokra, különösen a versenyképességi paktumra és a nyugdíjreformra vonatkozik. A paktum értelmében a munkavállalók több mint 90 %-ára vonatkozóan 12 hónapra befagyasztják a béreket, valamint állandó jelleggel – kompenzáció nélkül – 24 órával megnövelik a munkavégzés éves időtartamát. Ezenkívül a társadalombiztosítási járulékok nagyobb hányada hárul majd a munkavállalókra. A bérbefagyasztás és a munkavállalók megnövekedett költségterheinek ellensúlyozására a kormány 2017-től kezdődően tartósan csökkentette a munkajövedelem utáni adót. A nyugdíjreform keretében a kötelező nyugdíjkorhatár legalacsonyabb szintjét 2027-re 63-ról 65 évre emelik; ezt követően pedig a nyugdíjkorhatárt a várható élettartamhoz igazítják. Mindkét reform 2017-ben lépett életbe. A 2017. évi költségvetésiterv-javaslatban foglaltak szerint a versenyképességi paktum eredményeként a javuló költség-versenyképesség magasabb foglalkoztatáshoz és a reál-GDP mintegy 1,5–2 %-os növekedéséhez vezethet. Az intézkedés jellegéből következően némi bizonytalanság övezi a foglalkoztatásra, illetve a GDP-re vonatkozó becsléseket, de azok összességükben megalapozottnak tűnnek. Következésképpen ezek a reformok kedvező hatást fognak gyakorolni az államháztartás fenntarthatóságára. Emellett a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a 2017. évi kibocsátási résre vonatkozóan elvégzett részletes elemzés eredményei azt jelzik, hogy Finnország 2017-ben teljesíti a minimális referenciaértéket. A hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték tiszteletben tartásának további biztosítékát jelenti a kormány nyilvános kötelezettségvállalása arra, hogy 2017 folyamán szükség szerint további intézkedéseket tesz a költségvetési szabályoknak való megfelelés biztosítása, így többek között a Szerződésben rögzített 3 %-os GDP-arányos referenciaérték betartása érdekében. Ennek alapján a jelenlegi értékelés szerint Finnország megfelel a 2017-re vonatkozóan kért, GDP-arányosan 0,5 %-os átmeneti eltérés feltételeinek, feltéve, hogy megfelelően végrehajtja a megállapodás szerinti reformokat, amit az európai szemeszter keretében ellenőrizni fognak.

               (11)

               Ami a további beruházásokra vonatkozó rugalmasság iránti kérést illeti, a 2017. évi stabilitási programban szereplő információk alapján megalapozottnak tűnik, hogy Finnországnak a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való 2017. évi átmeneti eltérése ténylegesen a beruházások növelését szolgálja. Következésképpen, és figyelembe véve a minimális referenciaértékre vonatkozó fenti tényezőket is, továbbá azt, hogy a becsült kibocsátási rés részletes elemzése megerősíti, hogy Finnország gazdasági nehézségekkel küzd, a jelenlegi értékelés alapján Finnország 2017-ben teljesíti a GDP-arányosan 0,1 %-nak megfelelő – az Unió által társfinanszírozott projektekre fordított nemzeti beruházási kiadások figyelembevétele céljából biztosított – átmeneti eltérés feltételeit. A Bizottság utólagos értékelést fog végezni, amely során ellenőrzi a társfinanszírozott beruházási projektekre fordított tagállami kiadások és a kapcsolódó engedmények tényleges összegét.

               (12)

               A Tanács 2016. július 12-i ajánlása szerint Finnországnak 2017-ben legalább a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése azt jelzi, hogy – a minimális referenciaérték (azaz a GDP 1,1 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiány) további tiszteletben tartásának biztosítása mellett – a strukturális reformokra és a beruházásokra vonatkozó rendelkezés keretében 2017-ben a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű további átmeneti eltérésre van mozgástér. Mindezek alapján megengedhető lenne a strukturális egyenleg GDP-arányosan 0,5 %-os romlása 2017-ben. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint Finnország megfelelne a prevenciós ág követelményeinek. Az átfogó értékelés következtetése a menekültek rendkívüli mértékű beáramlásából eredő költségvetési hatás 2017. évi csökkenésére vonatkozó jelenlegi aktualizált becslés figyelembevételével sem változna. Finnország 2018-ig várhatóan teljesíti középtávú költségvetési célját, figyelembe véve azokat az engedményeket, amelyeket a kivételes helyzet összefüggésben (2016-ra), továbbá a strukturális reformok és a beruházások végrehajtása tekintetében (2017-re) biztosítottak (6). A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint ez a kiigazítás összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások (7) legfeljebb 1,6 %-os nominális növekedésével, ami a GDP 0,1 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazítást jelent. Változatlan politikát feltételezve Finnország 2018-ban meg fog felelni a prevenciós ág követelményeinek. Az átfogó értékelés következtetése a menekültek rendkívüli mértékű beáramlásából eredő költségvetési hatás 2017. évi csökkenésére vonatkozó jelenlegi aktualizált becslés figyelembevételével sem változna. Finnország ugyanakkor az előrejelzések szerint 2017-ben és 2018-ban az adósságcsökkentési referenciaértéknek nyilvánvalóan nem fog megfelelni. A Tanács összességében úgy véli, hogy Finnországnak a megfelelés biztosítása érdekében készen kell állnia további intézkedések meghozatalára.

               (13)

               A népesség elöregedése és a munkavállalók számának csökkenése miatt a nyugdíjakra, az egészségügyre és a tartós ápolás-gondozásra fordított kiadások a GDP arányában a 2013-as 23 %-ról 2030-ra várhatóan 27 %-ra fognak emelkedni. 2017 januárjában nyugdíjreform lépett életbe, amelynek keretében a kötelező nyugdíjkorhatár legalacsonyabb szintjét 2027-re 63-ról 65 évre emelik, és a kötelező nyugdíjkorhatárt a várható élettartam változásaihoz igazítják. A jelenleg az önkormányzatok hatáskörébe tartozó szociális és egészségügyi szolgáltatások költsége a GDP 10 %-át teszi ki. Az előrejelzések szerint a rendszer reformja nélkül ez a kiadás a következő években nominális értelemben évi 4,4 %-kal fog nőni, és a GDP-hez viszonyított részaránya is emelkedni fog. A reformok fő célkitűzései között szerepel, hogy a költségek jobb ellenőrzésével hosszú távon csökkenjen az államháztartás terén meglévő fenntarthatósági rés. Ez a szolgáltatások integrációja, a szolgáltatásnyújtók nagyobb méretű egységekbe szervezése és a digitalizálás révén valósul majd meg. A szociális és egészségügyi szolgáltatások reformjára vonatkozó jogalkotási javaslatok első csomagját 2017 márciusában terjesztették a parlament elé. Ezek a törvények olyan jogi keretet fognak kialakítani, amelynek értelmében 2019-től 18 új igazgatási egység veszi át az önkormányzatoktól a szociális és az egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó feladatköröket. A reform leginkább vitatott részeire – különösen a páciensek szabad szolgáltatóválasztására – vonatkozó jogalkotási javaslatokat 2017 május elején benyújtották a parlamentnek és még el kell fogadni őket kell ahhoz, hogy a terveknek megfelelően 2019-től végrehajthatók legyenek.

               (14)

               Az utóbbi évekre mérsékelt béremelkedés volt jellemző. 2014 és 2016 között a kialkudott béreknek az előző év azonos időszakához viszonyított átlagos növekedési üteme 0,7 % volt. A munkatermelékenység csekély növekedése miatt a költség-versenyképesség csak fokozatosan javult. A szociális partnerek 2016-ban aláírták a versenyképességi paktumot, amely Finnország versenyképességének 2017 folyamán történő fokozatos javítására irányul. A paktum értelmében a munkavállalók több mint 90 %-ára vonatkozóan 12 hónapra befagyasztják a béreket, valamint állandó jelleggel – további kompenzáció nélkül – 24 órával megnövelik a munkavégzés éves időtartamát. Ezenkívül a társadalombiztosítási járulékok nagyobb hányada hárul majd állandó jelleggel a munkavállalókra. A tervek szerint ezek az intézkedések a következő években hozzájárulnak az export és a foglalkoztatás bővüléséhez. A bértárgyalások 2017 második felében esedékes fordulója alapvető lesz e várt kedvező hatások biztosításához, mivel a versenyképességi paktummal nem sikerült teljes mértékben megszüntetni a versenytársakkal való összehasonlításban fennálló költség-versenyképességi eltéréseket.

               (15)

               2016-ban fokozatosan javulni kezdett a munkaerőpiaci helyzet, de továbbra is vannak kihívások. 2008 és 2015 között a feldolgozóiparban 21 %-kal csökkent a foglalkoztatás. Más ágazatokban – így az építőipari és ingatlanszektorban, valamint az egészségügyi szolgáltatások terén – a munkaerőhiány jelei mutatkoznak. Ez rávilágít a célirányos, aktív munkaerőpiaci politikák szükségességére és arra, hogy a foglalkoztatási mobilitás lehetővé tétele érdekében folytatni kell az egész életen át tartó tanulásba és a szakképzésbe való befektetést. A betöltetlen álláshelyeknek a foglalkoztatáshoz viszonyított aránya 2016-ban majdnem olyan magas volt, mint 2007-ben, a munkanélküliségi ráta pedig két százalékponttal haladta meg a 2007-es adatot. Ez adódhat a munkaerő-kereslet és -kínálat közötti megfelelés hiányából, egyes betöltetlen pozíciók csekély vonzerejéből, illetőleg a munkavállalás korlátozott mértékű ösztönzéséből. Folyamatos intézkedésekre van szükség az inaktív népesség – különösen a 25–39 éves korosztály, a tartósan munkanélküliek és a migránsok – jobb munkaerőpiaci részvételének biztosításához. Ahhoz, hogy a migráns háttérrel rendelkező személyek körében fokozódjon a társadalmi és a munkaerőpiaci szerepvállalás, folyamatos beruházásokra van szükség az oktatásukban.

               (16)

               Az aktivizálás tekintetében a különféle típusú juttatásokat biztosító összetett ellátórendszer következtében jelentős inaktivitás, adócsapda, valamint az ellátások visszaállításával kapcsolatos bürokratikus problémák jelentkezhetnek. Alapvető fontosságú lenne ezeknek a csapdáknak a megszüntetése. Az állásajánlatok elfogadásának fokozottabb ösztönzése érdekében szigorították a munkanélküliek esetében az állásajánlat elfogadására, illetőleg az aktivizálási programban való részvételre vonatkozó kötelezettségeket. Emellett csökkentették a jövedelemalapú álláskeresési járadékok időtartamát. Pozitív ösztönzők bevezetésére került sor, így például az álláskeresők aktivizálása érdekében a munkanélküliségi alapellátás felhasználható mobilitási és bértámogatásként. A munkavállalás további fokozását kiegészíthetné a munkavállalás vagy a vállalkozásindítás terén meglévő bürokratikus akadályok megszüntetése.

               (17)

               A nem költségalapú versenyképesség visszafogja az exportteljesítményt és csökkentheti Finnország vonzerejét a külföldi befektetők körében. Folyamatban van a strukturális változás, de üteme a közelmúltban lelassult. Előrelépés történt a szolgáltatási szektornak – például a kiskereskedelem és a közlekedés – verseny előtti megnyitása tekintetében, és javaslatokat terjesztettek elő egyéb belföldi szolgáltatási ágazatok versenyének fokozása érdekében. Bár nemzetközi összehasonlításban Finnország a vállalkozási és a befektetési környezet tekintetében a világ vezető országai közé tartozik, a gazdaság méretéhez képest a befelé irányuló befektetések meglévő állománya Finnországban az uniós átlag alatt van.

               (18)

               A 2017. évi európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Finnország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2017. évi stabilitási programot és a 2017. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Finnországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak és a nyomonkövetési intézkedéseknek Finnország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (19)

               Ezen értékelés fényében a tanács megvizsgálta a 2017. évi stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy Finnország 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Folytasson a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban levő költségvetési politikát, ami lehetővé teszi, hogy 2018-ban elérje középtávú költségvetési célját, figyelembe véve a kivételes helyzethez, valamint az azon strukturális reformok és beruházások végrehajtásához kapcsolódóan kapott engedményeket, amelyek tekintetében átmeneti eltérés engedélyezésére került sor. Biztosítsa a szociális és az egészségügyi szolgáltatások költséghatékonyságának javítását célzó közigazgatási reform időben történő elfogadását és végrehajtását.

               2.

               A szociális partnerek szerepét teljes mértékben tiszteletben tartva mozdítsa elő, hogy a bérek fokozottabban igazodjanak a termelékenységhez. A foglalkoztatási és a társadalmi kihívások kezelése érdekében hozzon célirányos, aktív munkaerőpiaci intézkedéseket, gondoskodjon a munkavállalást és a vállalkozói szellemet elősegítő ösztönzőkről.

               3.

               A szolgáltatások terén a verseny fokozása és a beruházások előmozdítása érdekében folytassa a szabályozási keret fejlesztését és az adminisztratív terhek csökkentését.

      Kelt Brüsszelben, 2017. július 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         T. TÕNISTE

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  HL C 92., 2017.3.24., 1. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

      (5)  A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

      (6)  Finnország 2018-ban eltérhet középtávú költségvetési céljától, mivel az átmeneti eltérések hároméves időtartamra továbbvihetők.

      (7)  A nettó államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A törvényben előírt diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve bevételnövelést figyelembe veszik. A bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket nettósítják.

      (8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2016. október 28.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóiról (EKB/2016/29)

text:
               10.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 413/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2016. október 28.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2016/29)
   (2016/C 413/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, a Grant Thorntonnak a megbízatása a 2015. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2016. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a Mazarst választotta külső könyvvizsgálójaként a 2016–2020. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy 2016–2020. pénzügyi évekre a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóiként a Mazarst jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. október 28-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: A Tanács ajánlása ( 2013. július 9. ) Olaszország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Olaszország 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

text:
               30.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/42

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2013. július 9.)
   Olaszország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Olaszország 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
   2013/C 217/11
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és a növekedéstcélzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2012. július 10-én ajánlást (4) fogadott el Olaszország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Olaszország 2012–2015-es időszakra vonatkozó stabilitási programját.

               (5)

               A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2013. február 7-én elfogadta a 2013. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2013. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               A Bizottság 2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette az Olaszországra vonatkozó érintő részletes vizsgálat eredményeit.. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely határozott szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. Olaszország főbb makrogazdasági egyensúlyhiánya elsődlegesen továbbra is a külső versenyképesség romlásában, valamint az elhúzódó, lassú növekedéssel jellemzett környezetben felmerülő jelentős államadósságban nyilvánul meg.

               (9)

               Olaszország 2013. április 11-én benyújtotta a 2013. évi nemzeti reformprogramját és a 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programját. Ezt követően az április 28-án kinevezett új kormány jelezte, hogy meg kívánja erősíteni a szerkezeti reformtervet, és megerősítette a stabilitási programban megjelölt költségvetési célkitűzéseket. A május 17-én elfogadott törvényerejű rendelet új rendelkezéseket tartalmaz az ingatlanadó, valamint az alulfoglalkoztatott munkavállalók bérkiegészítési rendszerének kiterjesztése tekintetében. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program, valamint a kormány által elfogadott új intézkedések értékelésére egyidejűleg került sor.

               (10)

               A stabilitási program 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv - a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzéséhez képest - optimista a 2014. évre vonatkozóan. A forgatókönyv 2015-től megalapozott, de csak az elfogadott strukturális reformok teljes körű végrehajtásának feltételezése mellett – ez pedig továbbra is kihívást jelent. Az új kormány elfogadta, a parlament pedig jóváhagyta a programban felvázolt költségvetési stratégiát. A stabilitási program célja az államháztartási hiány Szerződésben előirányzott GDP 3 %-a alatti referenciaértéken tartása a program ideje alatt, továbbá a középtávú célkitűzések teljesítése 2013-ban, valamint a GDP-arányos államadósság csökkenő pályára állítása 2014-től. A program megerősíti a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést, ami összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. Az államháztartási hiány 2012-ben a Szerződésben előirányzott GDP 3 %-os referenciaértékét tette ki és - a Bizottság szolgálatai május 3-án közzétett 2013. tavaszi előrejelzésének megfelelően - előreláthatóan a Szerződésben előirányzott referenciaérték alatt marad a 2013–2014-es időszakban. Az olasz kormány által május 17-én elfogadott rendelkezések megfelelő végrehajtás esetén nem fognak jelentős hatást gyakorolni az államháztartási hiányra. Ahogy azt a 2013. június 21-én elfogadott, a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséről szóló tanácsi határozat is megemlítette, a törvényhozás két védzáradékot fogadott el a költségvetési célok elérésének biztosítása érdekében. Az előrejelzések alapján a 2009–2012 közötti időszak során mért, GDP-arányosan 2,7 százalékpontos összesített javulást követően – változatlan politikát feltételezve – a GDP-arányos strukturális egyenleg további 1 százalékponttal fog javulni 2013-ban (a GDP -0,5 %-át elérve), 2014-ben pedig enyhén romlik majd.
               A strukturális elsődleges egyenleg az előrejelzések szerint 2014-ben meg fogja közelíteni a GDP 5 %-át. A 2013-ra előre jelzett, szintén a diszkrecionális bevételi intézkedésekkel csökkentett kiadások elemzéseken alapuló strukturális kiigazítás megfelelő, a Bizottság szolgálatainak 2013 tavaszi előrejelzése alapján 2014-re vonatkozóan azonban eltérés mutatkozik a középtávú célkitűzésekhez vezető kiigazítási pályához képest. A stabilitási program becslése szerint az államadósság aránya 2013-ban tetőzik, majd ezt követően csökkenni kezd, többek között az előre jelzett privatizációs bevételeknek köszönhetően, amelyek értéke éves szinten a GDP 1 százalékpontjának felel meg. Az előrejelzésben azonban a GDP-arányos államadósság tovább nő – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve 2014-re a GDP 132,2 %-ára –, részben a kereskedelmi adósságok kiegyenlítése miatt, amely körülbelül 2,5 százalékponttal növeli az adósság mértékét a 2013–2014-es időszakban, míg a privatizációs bevételek részletes adatok hiányában nem kerültek figyelembevételre. 2013-tól kezdődően Olaszország részére hároméves átmeneti időszak áll rendelkezésre az adósságkritériumnak való megfelelésre, és a stabilitási programban meghatározott adósságpálya megfelelő előrehaladást biztosít a kritérium teljesítése felé. Mindazonáltal a stabilitási programban szereplő, az államháztartási hiányra és az adósságra vonatkozó előrejelzések az elfogadott költségvetési intézkedések és strukturális reformok teljes körű végrehajtását feltételezik, ami szükséges a piaci bizalom megszilárdításához és a növekedés és foglalkoztatás ösztönzéséhez.

               (11)

               Bár fontos reformok kerültek elfogadásra a költségvetési fenntarthatóság ösztönzése és a növekedés elősegítése érdekében, ezek teljes körű végrehajtása továbbra is kihívás marad, és további intézkedések mutatkoznak szükségesnek. Számos kulcsfontosságú intézkedés még nem került jóváhagyásra, illetve végrehajtási jogszabályban történő szabályozásra; fennáll továbbá a kockázat, hogy a különböző közigazgatási szintek nem fogják következetesen nyomon követni azok tényleges végrehajtását. A szabályozási és eljárási keret tekintetében a közigazgatás hatékonysága terén, valamint a kormányzati és közigazgatási kapacitás minősége terén, a foganatosított intézkedések ellenére, továbbra is hiányosságok tapasztalhatók, amelyek befolyásolják a reformok végrehajtását és az üzleti környezet működését.

               (12)

               Az üzleti környezet javítása érdekében a bírósági szervezet haladéktalan felülvizsgálata, a hosszúra nyúló ügyintézési határidők rövidítése, az ügyhátralékok felszámolása, valamint a peres ügyek magas számának csökkentése révén végre kell hajtani a polgári igazságszolgáltatási reformot. Az alkotmánybíróság mediációval kapcsolatos 2012. októberi ítéletét követően intézkedésekre van szükség az alternatív vitarendezési eljárások igénybevételének ösztönzése érdekében. A korrupció komoly problémát jelent, és az általa generált költségek, amelyeknek értéke a becslések szerint eléri a GDP 4 %-át, jelentősen akadályozzák a gazdasági fellendülést. A 2012 novemberében elfogadott korrupcióellenes törvény további intézkedést igényel. A korrupció visszaszorításának hatékonyságát növelni lehetne az elévülés intézményének felülvizsgálata útján, tekintettel arra, hogy jelenleg rövid elévülési idők vannak érvényben.

               (13)

               Az elfogadott ambiciózus költségvetési konszolidációs stratégiát 2012 áprilisában kiegészítette az Alkotmányba beépített, a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó szabály, valamint az államháztartási kiadások hatékonyságának és minőségének javítását célzó intézkedések. Mindazonáltal, a végrehajtás során tapasztalt hiányosságok csökkentették az intézkedések hatékonyságát. A politikai patthelyzet megakadályozta a tartományok számának szükséges mértékű csökkentését. A kohéziós cselekvési terv felgyorsította a kb. 11,9 milliárd EUR értékű strukturális források felhasználását, amelyre három egymást követő lépésben került sor. Ugyanakkor a források általános igazgatásának javítása tekintetében továbbra is hiányzik a motiváció, különösen Dél-Olaszországban, ami komoly aggályokat támaszt a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében. Bőven van még lehetőség az államháztartási kiadások hatékonyságának további javítására.

               (14)

               A bankok hagyományosan jelentős szerepet játszanak az olasz gazdasági tevékenység támogatásában, elsősorban a kisvállalkozások hitelezésén keresztül. A gazdasági válság elhúzódása következtében azonban csökkent a lehetőségük e szerep fenntartására. A hitelkockázat növekedése, valamint a nem teljesítő hitelek jelentős és egyre nagyobb állománya következtében csökkent a bankok hitelnyújtási hajlandósága, valamint súlyosbodott alacsony nyereségességük. Következésképpen az olasz nemzeti bank helyszíni vizsgálatok útján felméri, megfelelő-e az értékvesztett hitelekre történő céltartalékképzés. Egyes olasz bankok különleges vállalatirányítási rendszere korlátozhatja pénzügyi közvetítő és a vállalati kötvényfinanszírozási szerepük hatékonyságát. Intézkedések kerültek bevezetésre a bankon kívüli finanszírozási módok – így különösen a sajáttőke-bevonás – ösztönzésére, valamint az innovációs kapacitás növelésére; ezen intézkedések alkalmazási köre azonban korlátozott maradt, és még nem kerültek teljes mértékben végrehajtásra. A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) átültetése, valamint a felhalmozott kereskedelmi adósság tervezett rendezése hozzá fog járulni a cégek likviditásának növeléséhez.

               (15)

               2012 júniusában széleskörű munkaerőpiaci reformot fogadtak el, amelynek célja a munkaerőpiac rugalmatlanságának és szétaprózottságának orvoslása. A reformot ki kell egészíteni a függőben lévő végrehajtási jogszabályok elfogadásával, és a tényleges gyakorlatba történő átültetését gondosan figyelemmel kell kísérni. A hatékony aktivizálási stratégiák végrehajtásának támogatása érdekében szükséges továbbá az állami munkahely-közvetítő szolgálatok integrálása a munkanélküli ellátási rendszerekbe. 2011–2013 során a szociális partnerek egymás követő megállapodásokban új bérmegállapítási keretrendszert dolgoztak ki. Ezt a keretrendszert adókedvezmények támogatják a bérek, a teljesítmény és a helyi munkaerőpiaci viszonyok megfelelő összhangjának biztosítása érdekében. Ezt a keretrendszert hatékonyan végre kell hajtani és az eredmények nyomon követése alapján fokozatosan ki kell igazítani.

               (16)

               A fiatalok munkanélkülisége, illetve a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya folyamatosan nőtt, 2012 végére elérve a 37 %-ot, illetve 21,1 %-ot. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők száma, valamint a felsőfokú végzettséggel rendelkező fiatalok elhelyezkedési aránya a legalacsonyabb az Európai Unióban, ami arra enged következtetni, hogy a fiatal diplomások képességei nem fedik le kellőképpen a munkaerőpiaci igényeket. Bár enyhe csökkenést mutat, a korai iskolaelhagyók aránya továbbra is magas. Ez kétségeket ébreszt az oktatási rendszer teljesítményével kapcsolatban. Az egyik kulcsfontosságú tényezőt ebben a vonatkozásban az oktatói foglalkozás jelenti, amelyet jelenleg egyetlen karrierútvonal jellemez, és amely korlátozott szakmai fejlődési lehetőséget nyújt. A nők részvétele a munkaerőpiacon továbbra is alacsony, a nemek közötti foglalkoztatási szakadék pedig az egyik legnagyobb az Európai Unión belül. A szegénység és a társadalmi kirekesztettség, valamint a súlyos anyagi nélkülözés kockázata folyamatosan nő, míg a szociális védelmi rendszer számára egyre nagyobb nehézséget jelent a szociális igények kielégítése, tekintve, hogy a szociális védelmi rendszer túlnyomórészt nyugdíjkifizetésekre összpontosul.

               (17)

               Az adórendszer szerkezete továbbra is összetett, és jelentősen terheli a munkaerőt és a tőkét. A 2010–2011-es időszakban vállalt erőfeszítéseket követően az adóterheknek a termelési tényezőkről a fogyasztásra, a tulajdonra és a környezetre történő átcsoportosítását célzó kiegészítő intézkedések korlátozottabbak voltak. További intézkedés szükséges az adórendszer egyszerűsítése, az adókiadások ésszerűsítése, a vagyonadó-alap és a piaci értékek összehangolása, valamint az adójogi szabályok betartásának ösztönzése és az adócsalás megfékezése érdekében. A kataszteri értékek felülvizsgálatától függő, tervezett ingatlanadó-reform a tisztességesség növelését fogja célozni, a stabilitási programban lefektetett költségvetési stratégia keretein belül. A szürkegazdaság és a be nem jelentett munkavégzés csökkentése jótékony hatással lenne az államháztartásra és pozitív kihatással lenne az adórendszer méltányosságára. A héa-mentesség, illetve a kedvezményes adókulcsok és a közvetlen adók kapcsán nyújtott kedvezmények felülvizsgálata az elosztási hatás minimálisra csökkentése érdekében szükségessé teheti a szociális transzferek kiigazítását.

               (18)

               Jelentős előrelépés történt a szolgáltatási szektor liberalizációja terén, a szabályozott foglalkozások reformját azonban tovább kell folytatni annak érdekében, hogy a fennmaradó korlátozásokat megszüntessék. A reform alapvető elveit védeni kell az esetleges visszaesésektől, amelyek különösen a jogászi szakma reformját követően merülhetnek fel. Szintén szükségesnek mutatkozik az alkotmánybíróság 2012. júliusi döntését követően a helyi közszolgáltatások verseny előtti megnyitása. Az olasz versenyhatóság javaslatának az olasz törvényhozás által tervezett végrehajtása segíteni fog ezen problémák megoldásában.

               (19)

               A hálózatos iparágak reformja jelenleg is folyamatban van - megkezdődött a piaci hozzáférés és az infrastrukturális kapacitás javítása -, de továbbra is megoldásra vár néhány jelentős kihívás. A gázszektor szétválasztása közel áll a befejezéshez, az energiáról szóló 2013. márciusi nemzeti stratégia megvalósítását pedig tovább kell folytatni. A telekommunikációs szektor verseny előtti megnyitása további intézkedéseknek nyújt teret. Az autópályákért, repülőterekért, kikötőkért és vasutakért felelős új közlekedési hatóság még nem került létrehozásra. A közlekedési hatóságnak függetlennek kell lennie és rendelkeznie kell a működéséhez szükséges forrásokkal, valamint szankciókiszabási joggal. Továbbra is komoly problémát jelentenek a nemzeti, valamint a határon átnyúló infrastrukturális akadályok, amelyek különösen az északi és a déli országrész között jelentkeznek, és amelyek hozzájárulnak a magas energiaárakhoz, a korlátozott szélessávú hozzáféréshez és a közlekedési szűk keresztmetszetekhez.

               (20)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Olaszország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot, valamint bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Olaszország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (21)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (22)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Olaszország nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanács 1176/2011/EU rendeletének 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi.

               (23)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is, amely alapján a Tanács külön ajánlásokat (7) intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro. Olaszországnak, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Olaszország 2013-2014-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Az elfogadott intézkedések teljes végrehajtása útján gondoskodjon arról, hogy 2013-ban az államháztartási hiány a Szerződésben előírt GDP 3 %-os referenciaérték alatt maradjon. Megfelelő ütemben és a növekedést elősegítő költségvetési konszolidáció útján valósítsa meg a strukturális kiigazítást annak érdekében, hogy 2014-től érje el és őrizze meg a középtávú célkitűzéseket. Érje el a tervezett strukturális elsődleges többletet annak érdekében, hogy az igen jelentős GDP-arányos államadósságot tartós csökkenési pályára állítsa. Folytassa a közkiadások hatékonyságának és minőségének tartós javítását a 2012-ben elfogadott intézkedések teljes körű végrehajtása, valamint a kiadások minden közigazgatási szinten rendszeresen elvégzett részletes vizsgálata útján.

               2.

               Gondoskodjon a folyamatban lévő reformok megfelelő időben történő végrehajtásáról, mielőbb elfogadva a szükséges végrehajtási jogszabályokat, majd konkrétan megvalósítva azokat valamennyi kormányzati szinten és minden érdekelt fél bevonásával, valamint nyomon követve a hatását. Javítsa a közigazgatás hatékonyságát és erősítse meg a közigazgatás szintjei közötti együttműködést. Egyszerűsítse az állampolgárokat és vállalatokat érintő igazgatási és jogszabályi kereteket, valamint csökkentse a polgári igazságszolgáltatás keretében az ügykezelés hosszát és peres eljárások számát, ideértve az alternatív vitarendezési eljárások igénybevételének ösztönzését. Erősítse meg a korrupció visszaszorításának jogi keretét, többek között vizsgálja felül az elévülési időre irányadó rendelkezéseket. Fogadjon el strukturális intézkedéseket az uniós források igazgatásának javítására a déli országrészekben, a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében.

               3.

               A termelő tevékenységek számára történő hitelnyújtás ösztönzése érdekében terjessze ki a nagyobb hatékonysággal és nyereségességgel járó jó vállalatirányítási gyakorlatok bevezetését a bankszektorban. Folytassa a folyamatban lévő eszközminőség-ellenőrzéseket a bankszektorban, és segítse elő a nem teljesítő hitelek szanálását a bankok mérlegében. A vállalkozások finanszírozáshoz (különösen részesedés révén történő finanszírozáshoz) jutásának diverzifikálása és megkönnyítése érdekében támogassa a tőkepiacok további fejlődését, ezáltal is ösztönözve a vállalkozások innovációs kapacitását és növekedését.

               4.

               Biztosítsa a munkaerőpiaci és a bérmegállapítással kapcsolatos reformok hatékony végrehajtását a bérek és a termelékenység jobb összhangja érdekében. Tegyen további lépéseket a munkaerő-piaci részvétel előmozdítása érdekében, különösen a nők és a fiatal munkavállalók tekintetében, például az ifjúsági garancia útján. Erősítse meg a szakoktatási és szakképzési rendszert, biztosítson hatékonyabb állami foglalkoztatási szolgálatot, és nyújtson jobb pályaválasztási és tanácsadói szolgáltatásokat a felsőoktatásban résztvevő hallgatók részére. Csökkentse a második keresőket érintő, a munkavállalást hátráltató pénzügyi tényezőket, és ösztönözze a gondozási, különösen a gyermekgondozási és a tartós ápolást érintő, valamint az iskolán kívüli szolgáltatásokat. Tegyen erőfeszítéseket a korai iskolaelhagyás megelőzése érdekében és javítsa az oktatás minőségét és eredményeit, részben az oktatók szakmai fejlődésének hangsúlyozásával és karrierútjának diverzifikációjával. Biztosítsa a szociális transzferek hatékonyságát a juttatások célirányosságának javítása útján, különösen a gyermekes, alacsony jövedelmű háztartások tekintetében.

               5.

               Költségvetés-semleges módon csoportosítsa át az adóterheket a munkaerőről és a tőkéről a fogyasztásra, a tulajdonra, valamint a környezetvédelemre. E célból vizsgálja felül a héa-mentességek, a kedvezményes adómértékek és a közvetlen adók terén nyújtott kedvezmények hatályát, valamint alakítsa át a kataszteri rendszert annak érdekében, hogy az ismétlődő ingatlanadó alapja összhangba kerüljön a piaci értékekkel. Folytassa az adócsalás elleni küzdelmet, javítsa az adózási morált és tegyen határozott lépéseket a szürkegazdaság és a be nem jelentett munkavégzés felszámolása érdekében.

               6.

               Biztosítsa a szolgáltatói piac liberalizálását célzó intézkedések megfelelő végrehajtását. Szüntesse meg a szakmai szolgáltatásokat érintő korlátozásokat, és ösztönözze a piacok megnyitását például a helyi közszolgáltatások tekintetében,a közvetlen koncessziók helyett a közbeszerzési eljárások alkalmazását helyezve előtérbe. Vezessen be a hálózatos iparágak piacára történő belépést elősegítő intézkedéseket, kiemelt ügyként kezelve a közlekedési hatóság létrehozását. Fokozza az infrastrukturális kapacitást, különös tekintettel az energiahálózatok összekapcsolására, az intermodális közlekedésre és a telekommunikációs szektorban a szélessávú hozzáférésre, kiemelt figyelmet szentelve az északi és déli országrész közötti különbségeknek.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŠADŽIUS

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 22-i 2013/208/EU tanácsi határozat (HL L 118., 2013.4.30., 21. o.) alapján 2013-ra is érvényben marad.

      (4)  HL C 219., 2012.7.24., 46. o.

      (5)  HL L 200., 2000.8.8., 35. o.

      (6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

      (7)  Lásd e Hivatalos Lap 97. oldalát.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2015. december 10.) az Európai Unió Tanácsa számára a Národná banka Slovenska külső könyvvizsgálóiról (EKB/2015/45)

text:
               18.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 425/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2015. december 10.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Národná banka Slovenska külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt, és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Národná banka Slovenska jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, az Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o-nak a megbízatása a 2014. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2015. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Národná banka Slovenska az Ernst & Young Slovakia-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2015–2017. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Javasolt, hogy az Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o kerüljön a 2015-2016. pénzügyi évekre a Národná banka Slovenska könyvvizsgálójaként kijelölésre.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 15-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban az Egyesült Királyság aktualizált, a 2005/06-2010/11. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról


title: A Bizottság (EU) 2016/1319 ajánlása (2016. július 29.) a 2006/576/EK ajánlásnak a kedvtelésből tartott állatok takarmányában előforduló deoxinivalenol, zearalenon és ochratoxin-A tekintetében való módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  2.8.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 208/58

            A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1319 AJÁNLÁSA
      (2016. július 29.)
      a 2006/576/EK ajánlásnak a kedvtelésből tartott állatok takarmányában előforduló deoxinivalenol, zearalenon és ochratoxin-A tekintetében való módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2006/576/EK bizottsági ajánlás (1) irányértékeket állapít meg a takarmány-alapanyagokban és az összetett takarmányokban előforduló deoxinivalenol, zearalenon, ochratoxin-A, fumonizin B1 + B2, valamint a T-2, és a HT-2 tekintetében.

                  (2)

                  A kutyáknak szánt takarmányokban előforduló deoxinivalenol tekintetében a jelenlegi irányszint 5 mg/kg. Figyelembe véve a kutyáknak szánt takarmányokban előforduló deoxinivalenol toxicitására vonatkozó újonnan kapott információkat, valamint az EFSA-nak a takarmányokban előforduló deoxinivalenolra vonatkozó véleményét (2), kitűnik, hogy a jelenlegi irányszint állat-egészségügyi szempontból nem biztosít megfelelő garanciát a kutyák tekintetében, és ezért helyénvaló csökkenteni a kutyáknak szánt takarmányokban előforduló deoxinivalenolra vonatkozó irányszintet.

                  (3)

                  Figyelembe véve a macskáknak és kutyáknak szánt takarmányokban előforduló zearalenon toxicitására vonatkozó újonnan kapott információkat, helyénvaló irányszintet megállapítani a macskáknak és kutyáknak szánt takarmányokban előforduló zearalenon tekintetében, hogy állat-egészségügyi szempontból a macskákra és kutyákra vonatkozóan garanciákat biztosítson, amíg az EFSA el nem készíti napra kész kockázatértékelését a takarmányokban előforduló zearalenon állatok egészségére való lehetséges kockázataira vonatkozóan.

                  (4)

                  Figyelembe véve a macskáknak és kutyáknak szánt takarmányokban előforduló ochratoxin-A toxicitására vonatkozó újonnan kapott információkat, valamint az EFSA-nak a takarmányokban előforduló ochratoxin-A-ra vonatkozó véleményét (3), helyénvaló irányszintet megállapítani a macskáknak és kutyáknak szánt takarmányokban előforduló ochratoxin-A-ra vonatkozóan, hogy állat-egészségügyi szempontból a macskák és kutyák tekintetében garanciákat biztosítson.

                  (5)

                  Az ajánlás rendelkezései olvashatóságának megőrzése érdekében az ajánlás mellékletét indokolt új melléklettel felváltani.

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      A 2006/576/EK ajánlás mellékletének helyébe ezen ajánlás melléklete lép.

         Kelt Brüsszelben, 2016. július 29-én.

               a Bizottság részéről

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               a Bizottság tagja

         (1)  A Bizottság 2006. augusztus 17-i 2006/576/EK ajánlása a deoxinivalenol, a zearalenon, az ochratoxin-A, a T-2, a HT-2 és a fumonizinek állati takarmányozásra szánt termékekben való előfordulásáról (HL L 229., 2006.8.23., 7. o.).

         (2)  Az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérésére elkészített, a deoxinivalenollal (DON) mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

         (3)  Az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérésére elkészített, a ochtartoxin-A-val (OTA) mint takarmányokban előforduló nemkívánatos anyaggal kapcsolatos szakvéleménye http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101

         MELLÉKLET

            IRÁNYÉRTÉKEK

                     Mikotoxin

                     Takarmányozásra szánt termék

                     Irányérték mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

                     Deoxinivalenol

                     Takarmány-alapanyagok (*)

                                 —

                                 Gabonafélék és gabonakészítmények (**), kivéve a kukorica-melléktermékeket

                     8

                                 —

                                 Kukorica-melléktermékek

                     12

                     Összetett takarmányok, kivéve:

                     5

                                 —

                                 sertéseknek szánt összetett takarmányok;

                     0,9

                                 —

                                 borjaknak (< 4 hónap), valamint bárányoknak, kecskegidáknak vagy gödölyéknek és kutyáknak szánt összetett takarmányok

                     2

                     Zearalenon

                     Takarmány-alapanyagok (*)

                                 —

                                 Gabonafélék és gabonakészítmények (**), kivéve a kukorica-melléktermékeket

                     2

                                 —

                                 Kukorica-melléktermékek

                     3

                     Összetett takarmány az alábbiak számára:

                                 —

                                 malacok és kocasüldők (fiatal emsék), kutya- és macskakölykök, tenyészkutyák és -macskák

                     0,1

                                 —

                                 nem tenyésztésre tartott felnőtt kutyák és macskák

                     0,2

                                 —

                                 emsék és hízósertések

                     0,25

                                 —

                                 borjak, tejelő marhák, juhok (beleértve a bárányokat) és kecskék (beleértve a gidákat és gödölyéket)

                     0,5

                     Ochratoxin-A

                     Takarmány-alapanyagok (*)

                                 —

                                 Gabonafélék és gabonakészítmények (**)

                     0,25

                     Összetett takarmány az alábbiak számára:

                                 —

                                 sertés

                     0,05

                                 —

                                 baromfi

                     0,1

                                 —

                                 macskák és kutyák

                     0,01

                     Fumonizin B1 + B2

                     Takarmány-alapanyagok (*)

                                 —

                                 Kukorica és kukoricaalapú termékek (***)

                     60

                     Összetett takarmány az alábbiak számára:

                                 —

                                 sertések, lovak (lófélék), nyulak, kedvtelésből tartott állatok

                     5

                                 —

                                 halak

                     10

                                 —

                                 baromfi, borjak (< 4 hónap), bárányok, gidák és gödölyék

                     20

                                 —

                                 felnőtt kérődzők (> 4 hónap) és vidra

                     50

                     T-2 + HT-2 toxin

                     Macskáknak szánt összetett takarmányok

                     0,05

            (*)  Azon gabonafélék és gabonakészítmények esetében, amelyekkel közvetlenül etetik az állatokat, különösen ügyelni kell arra, hogy a napi adagban való alkalmazásuk ne vezessen ahhoz, hogy az állatok a mikotoxinok magasabb szintjének legyenek kitéve, mint abban az esetben, ha kizárólag teljes értékű takarmányt használtak a napi adagban.

            (**)  A „gabonafélék és gabonakészítmények” fogalom nem csak a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló, 2013. január 16-i 68/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 29., 2013.1.30., 1. o.) mellékletének C részében található listájának 1. „Gabonamagvak és azokból nyert termékek” című szakaszában szereplő takarmány-alapanyagokat foglalja magában, hanem más, gabonafélékből nyert takarmány-alapanyagokat is, különösen a gabonából nyert száraztakarmányt és szálastakarmányt.

            (***)  A „kukorica és kukoricakészítmények” fogalom nem csak a takarmány-alapanyagok 68/2013/EU rendelet mellékletének C részében található listájának 1. „Gabonamagvak és azokból nyert termékek” című szakaszában szereplő takarmány-alapanyagokat foglalja magában, hanem más, kukoricafélékből nyert takarmány-alapanyagokat is, különösen a kukoricafélékből nyert száraztakarmányt és szálastakarmányt.


title: Az európai központi bank ajánlása ( 2009. június 5. ) az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról (EKB/2009/12)

text:
               11.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 132/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

   (2009. június 5.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2009/12)
   2009/C 132/01
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank („EKB”) és a nemzeti központi bankok beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Banka Slovenije jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2008. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2009. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Banka Slovenije a Deloitte revizija d.o.o-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2009–2011. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy a 2009–2011. pénzügyi évekre a Banka Slovenije külső könyvvizsgálójaként a Deloitte revizija d.o.o-t jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. június 5-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET


Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK Tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Hollandia aktualizált, a 2005-2008. közötti időszakra szóló stabilitási programjáról


   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                     EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                                    Brüsszel, 20.7.2010
                                                    SEC(2010) 914 végleges
                      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK
    a Bissau-Guineával kötött halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv
   megújítására irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a
                           Bizottságnak adandó felhatalmazásról
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                           A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK
     a Bissau-Guineával kötött halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv
   megújítására irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a
                               Bizottságnak adandó felhatalmazásról
   A.       INDOKOLÁS
            Az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság a felek által 2007. május 23-án
            parafált halászati megállapodáshoz1 – amely 2008. március 18-án lépett hatályba –
            jegyzőkönyvet csatoltak. Az uniós hajók részére halászati lehetőségeket biztosító és a
            pénzügyi ellentételezést meghatározó jegyzőkönyv 2011. június 15-én hatályát
            veszti.
            A Bizottság egy olyan új jegyzőkönyv megtárgyalását javasolja, amely megfelel a
            tagállami flották tényleges lehetőségeinek és igényeinek, és amely összhangban van
            a halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozóan 2004. júliusban közzétett
            tanácsi iránymutatásokkal.
            Ezért a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy hagyja jóvá az ehhez az ajánláshoz csatolt
            tárgyalási irányelveket.
   B.       AJÁNLÁS
            A fenti megfontolások alapján a Bizottság a következőket ajánlja:
            – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot, hogy kezdje meg és folytassa le a Bissau-
               guineai Köztársasággal létrejött halászati partnerségi megállapodás keretében
               megkötött jegyzőkönyv megújítására vonatkozó tárgyalásokat;
            – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának;
            – a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben
               foglalt rendelkezésekkel összhangban a különleges bizottsággal konzultálva
               folytassa le;
            – a Tanács hagyja jóvá az ehhez az ajánláshoz csatolt tárgyalási irányelveket.
   1
           A Tanács 2027/2008/EK rendelete (2008 március 17.) – HL L 75., 2008.3.18.
HU                                                   2                                             HU
 ---pagebreak---                                           MELLÉKLET
   Tárgyalási irányelvek
   – A tárgyalások célja az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között létrejött
     halászati partnerségi megállapodás keretében megkötött jegyzőkönyv megújítása a
     Bizottság 2002. december 23-i közleménye nyomán született, 2004. július 15-i tanácsi
     következtetésekkel összhangban és a szóban forgó országban fennálló emberi jogi helyzet
     figyelembevételével.
   – Kívánatos, hogy a jegyzőkönyv záradékot tartalmazzon az emberi jogokat és a
     demokratikus alapelveket sértő esetek következményeire vonatkozóan.
   – Annak érdekében, hogy az új jegyzőkönyv biztosítsa a felelősségteljes és fenntartható
     halászat előmozdítását, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem
     előtt:
            • az európai flotta hajói számára a Bissau-guineai Köztársaság kizárólagos
              gazdasági övezetéhez való hozzáférés biztosítása, valamint a szükséges
              engedélyek megadása ahhoz, hogy e hajók az említett övezetben halászhassanak;
            • a rendelkezésre álló legmegalapozottabb tudományos szakvélemények megfelelő
              figyelembevétele;
            • a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés biztosítása a jelenlegi jegyzőkönyvben
              meghatározott paraméterek alapján és az utóbbi években tapasztalt
              fejleményeknek megfelelően történjen;
            • az ágazati politikáról folyó párbeszéd megerősítése a felelősségteljes halászat
              előmozdítása érdekében, összhangban az ország fejlesztési céljaival, különösen a
              halászat felügyelete és ellenőrzése, a halászati erőforrások kezelése, valamint a
              halászati termékek higiéniai jellemzőinek javítása tekintetében.
HU                                               3                                              HU


				|

		52013DC0353

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Cseh Köztársaság 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2013/0353 final - 2013/ () */

Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
a Cseh Köztársaság 2013. évi nemzeti
reformprogramjáról
és a Cseh Köztársaság 2012–2016-os időszakra vonatkozó
konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről
szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére
és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)       Az Európai Tanács
2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020”
elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a
növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló
javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít,
amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa
lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.
(2)       A Bizottság javaslatai
alapján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
(2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek
együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak,
hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az
integrált iránymutatásokat.
(3)       Az állam-, illetve
kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és
Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges
ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és
euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó
intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az
Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások
végrehajtása iránt.
(4)       A Tanács
2012. július 6-án ajánlást fogadott el a Cseh Köztársaság 2012. évi
nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte a Cseh Köztársaság
2011-2015-es időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramját.
(5)       A Bizottság
2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést[5], amely
elindítja a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét.
Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet
alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült második jelentést[6], amelyben
a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában
részletes felülvizsgálatra kerül sor.
(6)       Az Európai Tanács
2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési
konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló
prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)       A Cseh Köztársaság 2012.
április 26-án benyújtotta a 2013-2016-ös időszakra vonatkozó 2013-as
konvergenciaprogramját, 2013. április 17-én pedig a 2013. évi nemzeti
reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két
program értékelésére egyidejűleg került sor.
(8)       Az 1466/97/EK rendeletnek
megfelelően a konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács úgy véli,
hogy a Cseh Köztársaság jelentős költségvetési konszolidációs
erőfeszítések következtében elsődleges költségvetési hiányát
1,4 %-al csökkentett 2009-ről 2012-re, és hogy a jelenlegi kilátások
alapján a helyes úton jár a túlzott hiány kiigazításához. A programban
szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági
forgatókönyv megalapozott. A konvergenciaprogram szerint a 2013-es reál
GDP-növekedés várhatóan 0%, a 2014-es pedig 1,2% lesz, ellentétben a Bizottság
szolgálatainak 2013. évi tavaszi előrejelzésében prognosztizált 2014-es
-0,4%-kal és 2013-as 1,6 %-kal. A konvergencia programban körvonalazott
költségvetési stratégia célja az államháztartási hiánynak a 3 %-os GDP
referenciaérték alatt tartása. A 2013-ban a GDP 2,9%-ának megfelelő
költségvetési hiánycél összhangban áll a túlzott hiány kiigazítására
vonatkozóan a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásban meghatározott
határidővel. A Bizottság 2013-as tavaszi előrejelzése 2,9 %-os,
illetve 3 %-os költségvetési hiányt vetít előre 2013-ra, illetve 2014-re. Fennáll a kockázata
annak, hogy 2013-ban a vártnál rosszabb lesz a költségvetés egyenlege az uniós
alapokból származó térítések további kiigazításai miatt. Pozitívum, hogy az új
távközlési frekvencia sávok tervezett árveréséből származó egyszeri
bevételek a vártnál kedvezőbb költségvetési eredményhez vezethetnek
2013-ban. A konvergenciaprogram megerősíti, hogy a középtávú cél a
GDP 1%-át kitevő hiány, amely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési
Paktumban foglalt követelményeket. Az előrejelzések szerint az
(újraszámolt) strukturális költségvetési hiány 2014-ben 0,3 %, 2015-ben
0,2 % és 2016-ban 0,5 % lesz; ezért a programban nem szerepel a közép
távú cél elérése érdekében kiigazítás, ami nincs összhangban a Stabilitási és
Növekedési Paktummal. A kormányzati kiigazítások növekedésének mértéke 2014-ben
megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott kiadási szintnek,
de 2015-ben 0,3 %-al, 2016-ban pedig 0,5 %-al eltér attól. A
konvergencia program szerint a GDP-arányos államadósság az előrejelzések
szerint növekedni fog a programidőszak során, noha lassuló mértékben, és
2016-ban eléri a GDP 51,9 %-át.
(9)       A Cseh Köztársaságban
hátráltatják a gyors és tartós talpraállást az állami beruházási kiadások
ismételt lefaragásai. A növekedést ösztönző, megsokszorozó hatással bíró
kiadások – ideértve az uniós alapokból társfinanszírozott projekteket is –
megőrzése nem csak a talpraállást segítené, de hozzájárulna a hosszú távú
kihívások leküzdéséhez is. A foglalkoztatás növelésére, a K&F-re, az
oktatásra, a gyermekgondozó intézményekre és az infrastrukturális projektekre
irányuló intézkedésekre fordított kiadások elsőbbségének biztosítása
jelentős növekedést eredményezhet. Kulcsfontosságú ugyanakkor az ilyen
kiadások jogszerűségének, szabályosságának és hatékonyságnak biztosítása.
(10)     2012-ben mérsékelt
előrelépés történt az adóreform terén. Noha nőtt az ingatlan
átruházási adó, nem történtek lépések a rendkívül alacsony rendszeres vagyonadók
emelésére. Elvetették a szén-dioxid adó bevezetésére és fűtési célra
használt földgázra kivetett jövedéki adó alóli kivételek eltörlésének tervét.
Az energia implicit adókulcsa az uniós átlag alatt van, és továbbra is nagyon
alacsony a járművek forgalmi adója. Továbbra is fennmaradtak a munkához
kapcsolódó adók strukturális problémái, melyek különösen az alacsony
jövedelemmel rendelkezőket és a részmunkaidős dolgozókat érintik.
Csak marginális lépések történtek a munkavállalók és az önálló vállalkozók
adóügyi megítélése közötti eltérések csökkentése irányában. A Cseh Köztársaság
tovább növelheti az adóügyi igazgatás hatékonyságát is. A személyi és társasági
jövedelmi adók tekintetében a kormány 2015-re egységes beszedő pontot
tervez kialakítani, amely hatékonyan áramvonalasítaná az adóügyi igazgatást, és
hozzájárulna a jelenlegi rendszer összetettségének csökkentéséhez. A reform
egyik hiányossága ugyanakkor, hogy nem lesz harmonizálva a személyi
jövedelemadó, illetve az egészségügyi és szociális járulékok alapja, így a
reform lehetséges jótékony hatásainak jelentős része kiaknázatlan marad.
(11)     A Cseh Köztársaságban a
fenntarthatósági rés 5 %, ami az uniós átlag felett van. A rés
elsősorban az elöregedés hosszú távon várható költségeit tükrözi, melyek a
nyugdíjkiadások, illetve az egészségügyi és a tartós ápolás-gondozási költségek
várható növekedése következtében nőni fognak. A nyugdíjkiadások nem
fenntartható növekedésének egyik forrása az, hogy törvényes nyugdíjkorhatárt
lassú ütemben emelik, különösen a férfiak esetében. A jelenlegi szabályozásban
foglalthoz képest a törvényes nyugdíjkorhatár gyorsabb növekedésének
biztosítása, valamint összekapcsolása a várható élettartammal jelentősen
növelné a rendszer fenntarthatóságát. Továbbá egy árakon alapuló indexációs
képlet hosszútávon jelentős megtakarításokhoz vezetne, és ugyanakkor
megőrizné a nyugdíjasok vásárlóerejét.
(12)     A 2012-es országajánlásban
foglaltakkal ellentétben a kormányzat 2013-ban előzetes nyugdíjazási
rendszert vezetett be, ami lehetővé teszi a nyugdíjba vonulást öt évvel a
törvényes nyugdíjkorhatár betöltése előtt. Az előzetes nyugdíjakat a
(harmadik) nyugdíj megtakarítási pillérből fogják fizetni. Ez a pillér
ugyanakkor jelenleg jelentős állami támogatást élvez a közvetlen egyéni
hozzájárulások és a befizetések adóból való leírhatósága formájában.
Függetlenül attól, hogy a rendszerbe való belépés követelményeinek a kormányzat
várakozásai szerint csak korlátozott számú személy fog eleget tenni, az
intézkedés lehetővé teszi a kedvezményezettek számára, hogy a korábban
felhalmozott állami támogatásokat a munkával töltött életszakasz
meghosszabbítására irányuló politikákkal ellentétes célra használják fel.
(13)     Az egészségügyi és tartós
ápolási-gondozási kiadások várható növekedése szintén jelentős mértékben
hozzájárul az elöregedés költségeihez és a fenntarthatósági rés nagyságához. Az
elmúlt években költségkontrollra és piacorientáltabb megoldásokra épülő
reformokat vezettek be a Cseh Köztársaságban, melyek az egészségügyi rendszer
hatékonyságának növelésére irányultak. A problémák ugyanakkor továbbra is
léteznek. A többi tagállamhoz viszonyítva a cseh egészségügyi rendszer
túlzottan kórházi ellátás központú, ennek következtében nem hatékony.
Lehetőség lenne az ellátás nyújtásának orvosilag leginkább indokolt és
költséghatékony javítására, például a műtét napján való betegfelvétel és a
sürgősségi ellátást végző kórházakban való indokolatlanul hosszú
tartózkodás csökkentése révén.
(14)     A OECD közelmúltbeli
előrejelzései azt mutatják, hogy a nők és a férfiak foglalkoztatási
arányainak teljes konvergenciája megállítaná a teljes munkaerő
előrejelzett csökkenését, és 2030-ig akár 16,5 %-al növelné az egy
főre eső GDP-t. A kormány 2013 május 22-én beterjesztett egy
törvényjavaslatot, amely hivatásos dajkák által vezetett magán
„gyermekcsoportokat” hozna létre, és adókedvezményeket biztosítana a
gondozóknak és a résztvevő családoknak. Ez egy lépés a helyes irányba, de
csak részleges választ ad a kérdésre. Annak ellenére, hogy továbbra is hiány
van gyermekgondozó intézményekben, különösen a három év alatti gyermekeket
fogadókban, nem léteznek tervek az iskola előtti gyermekgondozó
közintézmények költségvetési támogatásának növelésére. Megmaradt a hátrányos
helyzetűek foglalkoztathatóságának és munkaerőpiaci részvételének
problémája is: tovább lehetne növelni az állami foglalkoztatási szolgálatok
hatékonyságát és hatásosságát is.
(15)     A közigazgatásra vonatkozó
2012-es országajánlás külön megemlítette, hogy növelni kell a közigazgatás
hatékonyságát, és fokozni kell a korrupció elleni fellépést. Kevés
előrelépés történt ugyanakkor a cseh korrupció elleni 2011-12-es stratégia
keretében a fontos jogi aktusok elfogadása terén. Az új 2013-14-es korrupció
elleni stratégiát, melyet a kormány 2013 januárjában fogadott el, a kiemelten
fontos szabályok sürgős elfogadásának kellkövetnie, mint amilyen a
köztisztviselőkről szóló törvény. Az új jogszabálynak megfelelő
módon különbséget kell tennie a politikai kinevezettek és a nem politikai személyzet
között, garantálnia kell az állami tisztviselők függetlenségét, és új, jól
működő karrier rendszert kell bevezetni, amely csökkenti a személyi
állomány gyors cserélődését. A Cseh Köztársaság jelentős
előrelépést ért el az új, 2012 áprilisában hatályba lépett közbeszerzési
törvény végrehajtása terén. A helyi hatóságok ugyanakkor nehézségekről
számoltak be a törvény végrehajtásával kapcsolatban. Az uniós alapok
végrehajtásával kapcsolatban az akciótervben szereplő, az irányító és
ellenőrző rendszer megerősítésére irányuló intézkedés 2012
végéig végrehajtásra került. A cseh hatóságoknak azonban folyamatosan nyomon
kell követniük az akciótervet.
(16)     A kötelező oktatás
szintjén a cseh tanulók nemzetközi összehasonlításban átlagos eredményeket
érnek el. Matematikában és a természettudományos tárgyakban ugyanakkor gyorsan
romlottak az eredmények az elmúlt időszakban. A cseh hatóságok erre
minimális oktatási követelmények kidolgozására irányuló intézkedések
sorozatával reagáltak, mely követelmények célja a tanulók tesztelése az egész
országban. Ugyanakkor integráltabb rendszer kialakítására lenne szükség, amely
biztosítaná, hogy teszteken alulteljesítő tanulók, tanárok és iskolák
rendszeres támogatást kapjanak. Ez ambiciózusabbá tenné a reformot. A cseh
felsőoktatás számára a legnagyobb kihívást azt jelenti, hogy az egyre
növekvő számú tanuló rendelkezzen a munkaerőpiacon való boldoguláshoz
szükséges képességekkel. Vita folyik arról, hogy szükség van-e a
felsőoktatási törvény olyan reformjára, amely differenciált finanszírozást
és az akkreditáció fokozását tenné lehetővé. Ezek fontos és ambiciózus
javaslatok, noha tényleges hatásuk a reform végleges formájától fog függeni. A
hatóságok tervezik a kutatóintézetek finanszírozásához kapcsolódó értékelési
szempontrendszer felülvizsgálatát is. A minőségi mutatószámok arányának
növelése, ideértve az üzleti szektorral való együttműködés fokozását,
segítené a cseh kutató- és innovációs rendszert abban, hogy magasabb
színvonalon működjön.
(17)     A Cseh Köztársaság azon uniós
tagállamok közé tartozik amelyekben a legmagasabb a szabályozott szakmák száma.
2012-ben nyilvános konzultáció folyt a szakmákra vonatkozó szabályozás
felülvizsgálatáról, melynek eredményeit 2013-ban fogják bemutatni. Ez fontos
lépés a korlátok csökkentése vagy eltörlése felé a túlszabályozott (ideértve a
kötelező gyakornokság hosszát), illetve olyan szakmák esetében, ahol nincs
szükség szabályozásra, és amelyek esetében az egyszerűbb hozzáférés a
foglalkoztatás emelkedéséhez és növekedéshez vezethetne. Az elmúlt évek
fejleménye ellenére az energia intenzitás a Cseh Köztársaságban továbbra is az
egyik legmagasabb az EU-ban, különösen az épületek terén és az energia
szektorban.
(18)     Az európai szemeszterrel
összefüggésben a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának
átfogó elemzését. Értékelte a konvergencia programot és a nemzeti
reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok a Cseh Köztársaság
fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája
szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e
az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió
átfogó gazdasági kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti
döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi, 1–7. ajánlás
tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.
(19)     A Tanács ezen értékelés
fényében megvizsgálta a Cseh Köztársaság konvergenciaprogramját, és arról
alkotott véleményét[7]
különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,
AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság a
2013-2014-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           A tervezettek szerint hajtsa
végre a 2013-as költségvetést annak érdekében, hogy fenntartható módon
kijavítsa 2013-ban a túlzott hiányt, és végezze el a túlzotthiány-eljárás
keretében tett Tanács ajánlásokban szereplő szerkezeti kiigazítást.
2014-ben és azon túl erősítse meg és szigorúan tartsa be a kellően
konkrét intézkedésekkel alátámasztott költségvetési stratégiát a közép távú
célok felé történő megfelelő előrehaladáshoz szükséges
költségvetési erőfeszítés biztosítása érdekében. Biztosítson
elsőbbséget a növekedést elősegítő kiadásoknak, ideértve a
jelenlegi pénzügyi keretek között az EU-val társfinanszírozott, fennmaradó
projektekre történő ráfordítást.
2.           Csökkentse a munkához
kapcsolódó adók magas szintjét, és helyette olyan szektorokban adóztasson,
melyekben az kevésbé gátolja a növekedést, mint amilyenek az ingatlanadók és a
járművek forgalmi adója. Csökkentse tovább a munkavállalók és az önálló
vállalkozók adóügyi megítélése közötti eltéréseket. Egységes beszedő pont
létrehozásával és a személyi jövedelemadó, illetve a szociális és egészségügyi
járulékok alapjának harmonizálásával javítsa az adózási morált, és csökkentse a
járulékos költségeket.
3.           A jelenlegi szabályozáshoz
képest gyorsítsa fel a törvényes nyugdíjkorhatár emelését, teremtsen
egyértelmű kapcsolatot a törvényes nyugdíjkorhatár és a várható élettartam
között, és vizsgálja felül az indexációs mechanizmust. A nyugdíjkorhatár
emelése mellett vezessen be az idősebb munkavállalók elhelyezkedését
támogató intézkedéseket, és csökkentse az előrehozott nyugdíjbavonulási
lehetőségeket. Szüntesse meg különösen az előrehozott
nyugdíjbavonulási rendszer közpénzből való támogatását. Tegyen
intézkedéseket az egészségügyi kiadások költséghatékonyságának javítása
érdekében, különösen a kórházi ellátás esetében.
4.           Tegyen intézkedéseket az
állami foglalkoztatási szolgálat hatékonyságának és hatásosságának növelése
érdekében. Növelje nagy mértékben a befogadó gyermekgondozó létesítmények
elérhetőségét, a három éves és annál kisebb gyermekekre, illetve a roma
gyermekek bevonására fókuszálva, így különösen fogadjon el szabályozást a magán
gyermekgondozó létesítményekről és az állami gyermekgondozó létesítmények
kapacitásának bővítéséről, és hajtsa azt végre.
5.           Biztosítsa a korrupció elleni
2013-2014-es stratégia végrehajtását. Fogadjon el olyan törvényt a
köztisztviselőkről, amely biztosítja, hogy a közigazgatás személyi
állománya stabil, hatékony és szakmailag felkészült legyen. Fejlessze az uniós
alapok vezetését a 2014-2020-as programozási időszakra tekintettel. Helyi
és regionális szinten erősítse meg a közbeszerzési pályázatok
levezénylésével kapcsolatos kapacitásokat.
6.           Hozzon létre átfogó
értékelési keretet a kötelező oktatásban, és célzott intézkedésekkel
támogassa az oktatási eredmények terén alacsonyan teljesítő iskolákat.
Fogadjon el intézkedéseket a felsőoktatás akkreditációjáról és
finanszírozásáról. Növelje a teljesítmény alapú finanszírozás arányát a kutatóintézmények
finanszírozásán belül.
7.           A
folyamatban levő vizsgálatra építve folytassa a szabályozott foglalkozások
reformját, így a nem indokolt esetekben csökkentse vagy szüntesse meg a
belépési korlátokat és az egyes szakmák követelményekhez kötésének
fenntartását. Tegyen további intézkedéseket annak érdekében, hogy nőjön az
épületek, illetve az ipar energiahatékonysága.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L
209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2013) 353
final.
[3]               P7_TA(2013)0052
és P7_TA(2013)0053.
[4]               A Tanács
2013. április 22-i 2013/208/EU határozata.
[5]               COM(2012) 750
final.
[6]               COM(2012) 751
final.
[7]               Az
1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében.