   HU
HU    HU
 ---pagebreak---             AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                           Brüsszel, 8.1.2009
                                           COM(2009) 4 végleges
                                 Ajánlás:
                        A TANÁCS HATÁROZATA
              a Lettországnak nyújtandó kölcsönös segítségről
                                    és
                                 Javaslat:
                        A TANÁCS HATÁROZATA
   a Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról
HU                                                                     HU
 ---pagebreak---                                               Ajánlás:
                                    A TANÁCS HATÁROZATA
                          a Lettországnak nyújtandó kölcsönös segítségről
                                                 és
                                              Javaslat:
                                    A TANÁCS HATÁROZATA
             a Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról
                                           INDOKOLÁS
   1.       BEVEZETÉS
   A lett gazdaság az elmúlt években jelentős egyensúlyhiányt halmozott fel, mivel a gyors
   bővülést könnyű hitelfeltételek és túlzottan expanzív költségvetési politika támasztotta alá, a
   Bizottságnak és a Tanácsnak az egymást követő lett konvergenciaprogramokról adott
   véleményeiben megfogalmazott ajánlása ellenére. Ezt a helyzetet a pénzügyi piacok globális
   válsága és a fellendülőben levő piacgazdaságokkal szembeni közhangulat elhidegülése nagy
   mértékben kiélezte, egyre nehezebbé és költségesebbé téve a hitelhez jutást. A lett tőke- és
   pénzügyi piacokra októbertől jelentős nyomás nehezedett, tükrözve az ország gazdasági és
   pénzügyi helyzetének fenntarthatóságával kapcsolatos növekvő aggodalmakat. Az
   aggodalmak elsősorban a banki ágazat helyzetét, különösen az ország legnagyobb belföldi
   tulajdonban levő bankjának (Parex) életképességét érintették, amely nagy mértékben külső
   finanszírozástól függött, és amelyet később állami tulajdonba és állami ellenőrzés alá vontak.
   Összefoglalva, Lettország a banki ágazat és a külső finanszírozás hirtelen és súlyos válságával
   szembesült.
   Erre tekintettel a lett hatóságok az Európai Unióhoz és a Nemzetközi Valutaalaphoz (IMF)
   fordultak pénzügyi támogatásért. A Bizottság a Tanács elnökségével közösen november 22-én
   bejelentette, hogy az EU az IMF-fel közösen kész részt venni egy összehangolt finanszírozási
   csomag nyújtásában Lettország fizetési mérlegének fenntarthatósága érdekében.
   Hangsúlyozták azonban, hogy a pénzügyi támogatási csomagot azzal a feltétellel nyújtják,
   hogy a lett hatóságok határozottan elkötelezik magukat egy szigorú és hiteles gazdasági
   kiigazítási program végrehajtása mellett. A Bizottsággal és az IMF-fel folytatott tárgyalások
   alapján december 12-én a lett parlament elfogadta a hatóságok „gazdasági stabilizációs és
   növekedésélénkítő programra” (a továbbiakban: a program) vonatkozó javaslatát. A program
   főbb célkitűzései arra irányulnak, hogy fenntartsák a pénzügyi rendszerbe vetett hazai és
   nemzetközi bizalmat, az állami szektor bérköltségeinek csökkentésével – ami egy sokkal
   szigorúbb költségvetési politika központi elemét jelenti – közvetlen és közvetett módon
   hozzájáruljanak a költségek versenyképessége és az infláció terén mutatkozó romló tendencia
   megállításához és visszafordításához, és strukturális reformok sora révén erősítsék az ország
   gazdasági növekedési potenciálját.
HU                                                2                                                HU
 ---pagebreak---    2.              KÖZELMÚLTBELI MAKROGAZDASÁGI FEJLEMÉNYEK
   A kilencvenes évek vége óta tartósan fennálló, nagyrészt a belföldi keresleten alapuló magas
   növekedési időszak után Lettország reál-GDP-jének növekedése 2005–2007 között
   kétszámjegyű volt. A növekedést elsősorban a magánfogyasztást és az ingatlanberuházásokat
   fellendítő, jelentős hitelbővülés ösztönözte, ez azonban 2007 közepére véget ért, mivel a
   túlértékelt ingatlanárakat nem lehetett tovább fenntartani. Ezekben az években a gazdaság
   szerkezetében a hangsúly a szállítható javak ágazatáról a nem szállítható javak ágazatára
   helyeződött át, amely aláásta a gazdaság külső fenntarthatóságát és túlhevültséget
   eredményező komoly nyomás kialakulásához vezetett.
   A GDP növekedése 2008 első három negyedévében meredeken esett, amely tendencia
   várhatóan tovább folytatódik majd, főként a magánfogyasztás és a magánberuházások
   visszaesése miatt. A magánfogyasztást magas infláció, csökkenő ingatlanárak, növekvő
   adósságszolgálat, a kölcsönök rendelkezésre állásának visszaesése, valamint a
   foglalkoztatással és a jövedelmekkel kapcsolatos várakozások romlása sújtotta. Mivel mind
   belföldön, mind külföldön egyre kedvezőtlenebbek a keresleti kilátások, az építkezésekbe
   történő állóeszköz-beruházások az ingatlanpiaci és a gépekbe és berendezésekbe történő
   beruházások fellendülésének megtorpanásával párhuzamosan csökkennek. A vállalati
   szektorra a foglalkoztatási költségek növekedése miatt magas költségnyomás nehezedik, és a
   finanszírozás egyre korlátozottabb. Az uniós finanszírozású projektek és általában az állami
   projektek bizonyos mértékig enyhítik az egyéb beruházások terén mutatkozó erős visszaesést.
   A GDP azonban várhatóan jelentős ideig csökkenni fog a nagyon gyenge hazai kereslet miatt,
   amelyet a nettó kivitel bővülése nem ellensúlyoz megfelelően.
   A munkaerő-piaci helyzet csak nemrég kezdett enyhülni, a belföldi kereslet csökkenése
   azonban jelentős reakciót fog kiváltani a munkaerőpiacon. A munkanélküliség a 2008
   második negyedévében jellemző 6,3%-ról a harmadik negyedévre már 7,2%-ra emelkedett, és
   a nominális bérnövekedés – bár nagyon magas szintről – szintén mérséklődik. A lett
   munkaerőpiacot viszonylag rugalmasnak tartják, ami várhatóan korlátozza majd a béreknek
   újra a termelékenységhez történő igazításával járó foglalkoztatási és termelési költségeket.
   A HICP-infláció a 2008. májusi 17,7%-os legmagasabb szint után novemberben 11,8%-ra
   csökkent. A maginfláció1 (novemberben 11,0%) és a szolgáltatások árának inflációja a
   keresleti nyomás alábbhagyásával folyamatosan csökken. A jelentősen gyengébb belföldi
   kereslet, az állami szektor alacsonyabb bérei (lásd a 6. szakaszt), amelyek a magánszektorban
   bérkorlátozásokhoz vezetnek majd, és a globális nyersanyagárak csökkenése következtében
   kedvezőek a kilátások az infláció további erős csökkenésére.
   A külső egyensúlyhiány a külső kötelezettségek nem fenntartható felhalmozódása
   következtében jelentős mértékű volt, 2008-ban azonban a belföldi felvevőképesség
   visszaesésével jelentősen csökkent a külső hitelfelvétel. A fizetési mérleget és a külső
   befektetési pozíciót a lenti 5. szakaszban elemezzük.
   1
            Amely az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket nem tartalmazó általános mutatóként értendő.
HU                                                        3                                                   HU
 ---pagebreak---    3.        ÁLLAMHÁZTARTÁS
   Lettországban fokozott felelősség terheli az államháztartást, mivel a kvázi-rögzített
   árfolyamrendszer2 következtében a monetáris politika csak korlátozott mozgástérrel
   rendelkezik. Ennek ellenére Lettország a belföldi kereslet fellendülése alatt, 2005 és 2007
   között a konjunktúraciklust támogató költségvetési politikát folytatott, a javuló költségvetési
   eredmények és a Lettország konvergenciaprogramjának aktualizált változatairól adott tanácsi
   véleményekben megfogalmazott ajánlások ellenére. A váratlan többletbevételeket általában év
   közben elfogadott pótköltségvetések alapján költötték el, és nem képeztek tartalékokat
   nehezebb időkre. Az állami szektorban bekövetkező bérnövekedés a magánszektorbeli
   bérnövekedést ösztönző tényezővé vált, az összehasonlítható bérek szintje azonban magasabb
   volt az állami szektorban. Lettországban a foglalkoztatottak 30%-a az állami szektorban
   dolgozik, és mivel a szolgáltatási szektor viszonylag kiterjedt – a bruttó hozzáadott érték
   75%-át adja – a közszféra béreinek alakulása jelentős mértékben befolyásolja a
   magánszektorban fizetett béreket.
   2008 első tíz hónapja során a magánfogyasztás meredek visszaesése következtében a héa-
   bevételek drasztikus módon lassultak (3%-kal alacsonyabbak voltak, mint az előző év
   megfelelő időszakában). A többi főbb adónemből származó bevételek kezdetben a magas
   inflációnak köszönhetően viszonylag jól tartották magukat, de már ezek a kedvező hatások is
   múlóban vannak. A lett pénzügyminisztérium becslése szerint a 2008-as konszolidált állami
   költségvetési hiány, amely magában foglalja a központi költségvetést és a
   társadalombiztosítási alap költségvetését, a GDP 2½–2¾%-a közöttre tehető3. Tekintettel arra,
   hogy a jelen körülmények között a helyi önkormányzati szektorban kis mértékű hiány
   mutatkozhat (annak ellenére, hogy ebben az alszektorban az egyensúly, illetve többlet
   biztosítása érdekében korlátozások megállapítására került sor), úgy tűnik, az államháztartás
   2008-as hiánya a GDP 3%-ához közelít.
   A 2009-re szóló költségvetés, amelyet a parlament november 14-én fogadott el, a GDP 1½%-
   ának megfelelő konszolidált államháztartási hiányt tűzött ki célul, ezt azonban a kibocsátás
   nem reális, pusztán 1%-os mértékű csökkenésére alapozta. E költségvetés a közvetlen adók
   jelentős csökkentését és a kiadások növelését tartalmazta. Már akkor világos volt azonban,
   hogy a kibocsátás sokkal nagyobb mértékben fog csökkenni, és hogy ellensúlyozó
   intézkedések nélkül fennáll a veszélye, hogy a hiány nagyon magas szintet ér el. A hatóságok
   az államháztartási hiányt a helyi önkormányzatoknál mutatkozó nagyon alacsony hiánnyal
   együtt a GDP 1,8%-ára becsülték, a GDP 1,1%-ának megfelelő elsődleges hiánnyal. 2008
   utolsó hónapjainak adóbeszedési adataira és a 2009-es romló gazdasági kilátásokra tekintettel
   az államháztartási egyenleg kilátásai jelentősen romlottak a Bizottság szolgálatainak a GDP
   5,6%-ának megfelelő hiányra vonatkozó őszi előrejelzéséhez képest. Ezzel szemben az
   államadósság 2007 végi, 9,5%-os aránya az egyik legalacsonyabb volt az Unióban.
   4.        PÉNZÜGYI PIACOK
   Lettország pénzügyi rendszerét szinte kizárólag a banki ágazat uralja, amely az elmúlt tíz
   évben nagyon gyorsan fejlődött. Két szegmens különíthető el világosan. Egyrészt a külföldi
   tulajdonban álló bankok, amelyeket főként közvetlenül az anyavállalatok kölcsöneiből
   2
           Lettországban régóta rögzített a nemzeti fizetőeszköz, a lat árfolyama, amelyet 1994-ben az SDR-hez,
           2005-től pedig az euróhoz kötöttek. 2005 májusában Lettország belépett az ERM II-be, és egyoldalúan
           a középárfolyamhoz képest +/-1%-os lebegési sávot állapított meg.
   3
           Az adat nemzeti módszereken alapul, és nem tartalmazza a helyi önkormányzatokat.
HU                                                        4                                                     HU
 ---pagebreak---    finanszíroznak, a piac 70%-án osztoznak. Másrészt a hazai bankok finanszírozása főként
   külföldi konzorciális hitelekből és a nem rezidensek betéteiből történik. Különösen
   szembetűnő a nem rezidensek betéteinek jelentősége, amelyek 2008. november elején a
   monetáris és pénzügyi intézmények betéteit nem számítva az összes betétek 43,5%-át tették
   ki. Lettország pénzügyi rendszere tehát elsősorban külső – akár anyavállalatoktól, a nem
   rezidensek betéteiből vagy külföldi konzorciális hitelekből származó – finanszírozásra
   támaszkodik. A külföldi adósságok ebből eredően nagyon magas és tovább növekvő
   szintjével szemben a rezidenseknek túlnyomó részben devizában (az összes hitelek 90%-ához
   közelítő szint) nyújtott hitelek állnak. A belföldi hitelek az 1997-es, a GDP 10%-ának
   megfelelő szintről 2007-re 90%-ra nőttek. Ezért úgy tűnik, Lettország bankrendszerét két fő
   kockázat, a likviditási és a hitelkockázat befolyásolja.
   A likviditási kockázat már megmutatkozik a 2008 októbere óta fennálló tartós likviditási
   nyomás formájában. Két külföldi konzorcium egyértelműen jelezte annak lehetőségét, hogy
   visszafizetési nehézségekkel számolva a Parex banknak nyújtott, 2009 februárjában és
   júniusában esedékes, összesen 0,8% milliárd EUR összegű hitel korai törlesztését fogja kérni.
   Ez 2008. november 10-én a bank részleges államosításához vezetett. Az ezáltal nyújtott állami
   hitelgaranciákat azonban nem találták elegendőnek, amelynek következtében december elején
   a Parex teljes államosítására és a betétek kivételére vonatkozó korlátok megállapítására
   (magánszemélyek számára havi 50 000 EUR) került sor. Ezen intézkedések ellenére a
   Parexből és a hasonló üzleti modellel rendelkező más hazai bankokból azóta a nem rezidensek
   betéteinek rendkívül jelentős kivételére került sor, amelyeknek csupán kis részét helyezték el
   újra más lettországi bankoknál. A rendszerből adódó likviditási nyomás miatt a lett központi
   bank november 13-án kötelező tartalékrátájának további csökkentését jelentette be, a rövid
   távú kötelezettségek esetében 7%-ról 5%-ra, míg a 2 évnél hosszabb lejáratú kötelezettségek
   esetében 5%-ról 3%-ra, ezzel likviditást szabadítva fel (e döntések két, 1–1 százalékpontos
   lépésben, november 24-én és december 24-én léptek hatályba). A tartalékok kimerülése
   azonban folytatódott, és a lett központi bank nettó nemzetközi befektetési pozíciója a 2008.
   október elejétől az év végéig tartó időszakban 0,9 milliárd EUR-val romlott. Ugyanebben az
   időszakban a külföldi tulajdonban álló bankokban nőttek a rezidensek és a nem rezidensek
   betétei, és ami alapvető jelentőségű, az anyavállalatoktól származó likviditási támogatás
   biztosítottnak tűnik.
   Jelentős hitelkockázat még nem merült fel, az elkövetkező hónapokban azonban várhatóan
   növekedni fog. Míg a lejárt hitelek száma már nőtt, a befagyott hitelek száma mindeddig az
   összes hitel 1%-a alatt marad, részben a problémás hitelek folyamatban levő átalakításának
   köszönhetően. A várhatóan elhúzódó recessziónak a rezidensek jövedelmére és ezen keresztül
   a tartozások visszafizetésére gyakorolt negatív hatása azonban nyilvánvalóan fokozódni fog.
   A szolvenciamutatók csökkenni fognak, akár megközelíthetik a kötelezően előírt minimumot,
   amely esetben tőkeinjekciókra lehet szükség.
   A banki ágazat jelenlegi és jövőbeli helyzete egyrészt objektív tényezőktől, másrészt azonban
   a hitelességtől és a bizalommal összefüggő várakozásoktól is függ. A jelenlegi helyzetben a
   betétállomány stabilizálása és a további likviditási nyomás enyhítése érdekében
   kulcsfontosságú a bizalom. Az államháztartás korlátaira tekintettel a pénzügyi ágazatba vetett
   bizalom helyreállítását célzó állami beavatkozás csak akkor lenne hiteles, ha azt erőteljes
   nemzetközi pénzügyi támogatás kísérné.
HU                                                 5                                              HU
 ---pagebreak---    5.        FIZETÉSI MÉRLEG ÉS KÜLSŐ FINANSZÍROZÁSI IGÉNY
   Lettország 2007-ig tartó gazdasági fellendülését nagy külső egyensúlyhiány keletkezése és a
   külső kötelezettségek nem fenntartható felhalmozódása jellemezte. A bruttó külső adósság
   2007 végén meghaladta a GDP 135%-át (míg a nettó külső adósság a GDP 52%-át tette ki). A
   nemzetközi befektetési pozíciót illetően 2007 végére a nettó kötelezettségek a GDP 79%-ára
   nőttek, míg 2008 második negyedévének végére a GDP 82%-ára.
   2008-ban a belföldi felvevőképesség csökkenésével a külső hitelfelvétel jelentősen
   visszaesett. A lett központi bank előzetes becslései szerint a folyó fizetési mérleg hiánya 2008
   harmadik negyedévében a GDP körülbelül 12½%-ára csökkent (a 2006 negyedik
   negyedévében fennálló, a GDP 27%-át meghaladó legmagasabb szintről). 2009-ben a
   kereskedelmi mérleg hiánya várhatóan a GDP 10%-a körüli szinten marad (2008 utolsó
   hónapjaihoz hasonlóan), de pozitív szolgáltatási mérleg és javuló jövedelmi mérleg mellett a
   folyó fizetési mérleg hiánya alacsonyabb lenne. Annak biztosítása érdekében, hogy a GDP-
   növekedés alapja a szűkülő belföldi keresletről a bővülő exportra helyeződjön át, a béreket
   szorosabban a termelékenységhez kell igazítani, és folytatni kell a gazdaság kínálati oldalát
   erősítő szerkezeti reformokat.
   Míg a folyó fizetési mérleg hiányának az elmúlt években jellemző nem fenntartható szintről
   történő korrekciója alapvető szerepet játszik a fizetési mérleg rendezett állapotának
   helyreállításában, ez önmagában nem lesz elég a külső fenntarthatóság megvalósításához,
   tekintettel az ország nagy, többségében rövid távú adósságállományára. A külföldi hitelek
   rendelkezésre állásának csökkenése, a nem rezidens és rezidens betétek lehetséges kivonása
   és a külföldi beruházások romló kilátásai miatt a külső finanszírozásra várhatóan még egy
   ideig jelentős nyomás nehezedik. A devizatartalékok (amelyek 2008. október eleje és
   december eleje között hozzávetőlegesen 25%-kal csökkentek) további igénybevétele
   veszélyeztetné Lettország rögzített átváltási árfolyamának életképességét. A fentiekre
   tekintettel a likviditási feszültségek rövid távú enyhítése és a középtávon megfelelő külső
   alkalmazkodás elősegítése érdekében külső pénzügyi támogatásra van szükség, amelyet erős
   politikai programnak kell alátámasztania.
   A fentiek fényében a Bizottság azon a véleményen van, hogy a lett fizetési mérleg
   egyensúlyát komoly veszély fenyegeti. A Bizottság ezért azt ajánlja, hogy a Tanács hozzon
   határozatot kölcsönös segítség nyújtásáról.
   6.        LETTORSZÁG         „GAZDASÁGI       STABILIZÁCIÓS        ÉS     NÖVEKEDÉSÉLÉNKÍTŐ
             PROGRAMJA”:       MAKROGAZDASÁGI ÉS A PÉNZÜGYI                   RENDSZERT ÉRINTŐ
             INTÉZKEDÉSEK
   A lett hatóságok és az összehangolt nemzetközi pénzügyi támogatási csomag lehetséges
   résztvevői között folyó tárgyalások eredményeként a hatóságok ambiciózus politikai
   programot fogadtak el (amelyet – mint azt a fentiekben említettük – benyújtottak a
   parlamenthez, és az december 12-én jóváhagyta). A program a lat árfolyama jelenlegi
   rögzítésének fenntartásán alapul, amely a jövőben is kulcsfontosságú politikai prioritás marad.
   A program célja a pénzügyi ágazat gyenge pontjainak kiküszöbölése, a költségvetési
   egyensúlyhiány kiigazítása és a versenyképesség javítása, a szűk átváltási árfolyamsáv
   fenntartása mellett. Azonnali és tartós költségvetési konszolidációt, átfogó
   bankkonszolidációs stratégiát, a szabályozó hatóságok válságkezelő kapacitásának erősítését,
   átfogó szerkezeti reformokat, valamint más fontos intézkedéseket tartalmaz. A program 2009-
HU                                                 6                                                HU
 ---pagebreak---    ben a GDP 5%-os, 2010-ben további 3%-os csökkenését és 2011-ben 2%-os enyhe javulást
   tartalmazó makrogazdasági forgatókönyvből indul ki. A költségvetési stratégia 2011-re a
   GDP 3%-a alatt maradó államháztartási hiányt tűz ki célul, és ezzel ebben az évben teljesíteni
   kívánja a hiányra vonatkozó maastrichti kritériumot.
   Az Unióval, az IMF-fel és más felekkel a pénzügyi támogatásról folytatott tárgyalásokon
   súlyos jövőbeli költségvetési hiányok kialakulása vált egyértelművé, ezért a kormány 2009-re
   módosított költségvetés-tervezetet fogadott el, amelyet a parlament a vészhelyzeti gazdasági
   stabilizációs programmal összhangban december 12-én megszavazott. A módosított
   költségvetés, amely 2009-re a GDP 5%-os csökkenését tartalmazó módosított előrejelzésen
   alapul, figyelembe veszi a gazdasági kilátások közelmúltbeli romlását és a GDP 5%-a alatti
   államháztartási hiányt tűz ki célul4, amely csak kis mértékű szerkezeti kiigazítást jelent a
   2008-as becsült eredményekhez képest (a novemberben elfogadott költségvetéshez képest
   azonban jóval nagyobb mértékűt). Emellett 2009 március végéig a decemberi
   költségvetéstervezettel összhangban 2009-re szóló teljes körű pótköltségvetési törvényt
   fogadnak el.
   A kiadási oldalon a konszolidáció keretében a közszféra béreinek nagymértékű csökkentésére
   (az átlagbérek a 2008. november 14-i eredeti költségvetéshez képest 15%-kal csökkennek – ez
   azonban csak részben ellensúlyozza az elmúlt években mutatkozó nagy reálemeléseket) és
   további személyzeti leépítésekre helyeződik a hangsúly; emellett tervezik a nem személyi
   jellegű folyó kiadások nagymértékű csökkentését. A tervezett egyéb jelentős intézkedések
   között szerepel a támogatások csökkentése (a szociális támogatások kivételével), az árukra és
   szolgáltatásokra fordított kiadások csökkentése és a helyi önkormányzatok kiadásainak
   szigorítása. Ezzel összefüggésben az uniós finanszírozású projektek nemzeti
   társfinanszírozása a tervezett szinten marad, amely segíteni fogja, hogy a gazdaság a
   szállítható javak ágazata felé mozduljon el. A bevételi oldalon a program az általános héa-
   kulcs három százalékpontos, 21%-ra történő emelését, a sokkal szűkebb adóalapra
   (lényegében a gyógyszerekre) alkalmazandó csökkentett héa-kulcs 5%-ról 10%-ra történő
   emelését, az üzemanyagokra kivetett jövedéki adó emelését (és ezzel az uniós vívmányokkal
   való összhang elérését) tartalmazza, amelyet részlegesen ellensúlyoz a személyi
   jövedelemadó-kulcs két százalékpontos csökkentése.
   A program 2010-re további költségvetési konszolidációt irányoz elő, és a középtávú
   költségvetési keret 2011-re a GDP 3%-át meg nem haladó mértékű államháztartási hiány
   elérésére irányuló célon alapul, amely összhangban áll a költségvetésre vonatkozó maastrichti
   konvergenciakritériummal. A kiadások további korlátozása 2010-ben, a tőkejövedelmekre
   kivetett adó (10%) bevezetése, valamint az adóalap szélesítése érdekében a mentességek
   megszüntetése révén az ingatlan- és a vagyonadó emelkedése további konszolidációhoz vezet
   majd ebben az évben. Ezen kívül új költségvetési keret és költségvetési reformtörvény
   elfogadásával intézkedéseket hoznak majd a költségvetési eljárások tervezésének és
   végrehajtásának erősítése érdekében.
   A fentiekben leírt költségvetési csomag mellett bármilyen külföldi pénzügyi támogatás
   előfeltételeként a Parex bankra vonatkozóan olyan megoldást kell keresni, amelynek alapján a
   jelenlegi részvényesek nem rendelkeznek majd tulajdonjogi érdekeltséggel. Egy első
   pénzügyi vizsgálatot követően a kormány már ellenőrzése alá vonta a bank alaptőkéjének
   4
           E támogatási program elismeri, hogy Lettország 2009-ben a túlzott hiány esetén követendő eljárást
           fogja alkalmazni.
HU                                                    7                                                      HU
 ---pagebreak---    több, mint 85%-át. A vezetőséget leváltották. Az új vezetőség az állam veszteségeinek
   minimalizálásával összhangban álló megoldási terven dolgozik, és a közeljövőben a külső
   felektől határozott kötelezettségvállalást fog kérni a Parex konzorciális finanszírozásának
   megújítására.
   A további intézkedések a szélesebb banki ágazat stabilitásának közép- és hosszú távon történő
   biztosítására irányulnak. Első lépésként a hatóságok a bankrendszerbe vetett bizalom
   helyreállítására törekednek majd. Célzott vizsgálatokat fognak folytatni a bankrendszerben
   annak biztosítása érdekében, hogy minden bank fizetőképes és megfelelően tőkésített legyen.
   A tőkeemelést igénylő életképes bankoknak a magánszektorban kell majd adósságaik
   átalakítására törekedniük külső befektetők segítségével vagy egyesülés révén, vagy az
   anyabankoktól kell tőketámogatásra szert tenniük.
   Szinte minden esedékes külső adósság a magánszektor tulajdonában van. A prudenciális,
   felügyeleti és monetáris politikai intézkedéseket kiegészítve az adósságok átalakítása a
   program fontos elemét képezi annak érdekében, hogy az adósságok szintje a jövőben a
   fenntartható növekedéssel összhangba kerüljön. Meg fogják erősíteni a fennálló adósságok
   esedékesség és pénznem szempontjából történő átalakításához szükséges megfelelő jogalapot.
   A fizetésképtelenségi eljárások megkönnyítése és a szanálási tervek gyors végrehajtása
   szintén elsőbbséget élvez majd.
   A gazdaságpolitikai program a lisszaboni stratégia keretében támogatott szerkezeti
   reformintézkedéseket is tartalmaz, így többek között aktív munkaerő-piaci és élethosszig tartó
   tanulási politikákat, a magánszektorbeli szereplők nagyobb fokú részvételét a kutatási-
   fejlesztési (K+F) és innovációs tevékenységekben, exportösztönző intézkedéseket és a
   vállalkozások igazgatási terheinek megszüntetését.
   7.        A NEMZETKÖZI SEGÍTSÉG RÉSZEKÉNT NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS A
             FIZETÉSI MÉRLEGET SEGÍTŐ MECHANIZMUS ÚTJÁN
   A fizetési mérleget érintő súlyos nehézségek fényében, amelyekkel Lettország küzd, és azzal
   a feltétellel, hogy a lett hatóságok határozottan elkötelezik magukat egy nagyszabású
   gazdasági kiigazítási program végrehajtása mellett, a Bizottság a Gazdasági és Szociális
   Bizottsággal 2009. január 12-én folytatott konzultációt követően azt ajánlja, hogy a Tanács a
   Szerződés 119. cikke értelmében határozzon a kölcsönös segítségnyújtásról.
   Ezen kívül a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően
   azt javasolja, hogy a Lettországnak nyújtandó kölcsönös segítségről szóló tanácsi
   határozatnak a Bizottság ajánlása alapján történő elfogadása után a Tanács fogadjon el
   határozatot a tagállamok számára rendelkezésre álló (a 2002. február 18-i 332/2002/EK
   tanácsi rendeletben szabályozott) európai uniós mechanizmus útján a fizetési mérleg
   fenntarthatóságának érdekében Lettországnak nyújtandó, 3,1 milliárd EUR összegű középtávú
   pénzügyi támogatásról.
   A középtávú pénzügyi támogatásra olyan időpontban kerülne sor, amikor Lettországot
   súlyosan fenyegeti a pénzügyi rendszerébe vetett belföldi és nemzetközi bizalom elvesztése,
   költségvetési helyzete romlik, és a közeljövőben jelentős finanszírozási nyomással néz
   szembe. Összességében a támogatás célja a szükséges külső és belső kiigazítások
   megkönnyítése. A becsült összes finanszírozási igény a 2011 első negyedévéig tartó
   időszakban 7,5 milliárd EUR-t tesz ki. Ez az összeg figyelembe veszi a külső (folyó fizetési és
HU                                               8                                                 HU
 ---pagebreak---    tőke-) mérleg várható hiányát, a betétek kivételét, az esedékessé váló kölcsönök nem teljes
   körű megújítását, a fizetési mérlegben előforduló hibákat és kihagyásokat és prudenciális
   szintű nemzetközi tartalékok felhalmozását.
   A támogatást az IMF-től származó, valamint más sokoldalú és kétoldalú támogatásokkal
   összefüggésben nyújtanák. A hat részletben folyósított összeg kifizetését gazdaságpolitikai
   feltételekhez kötnék. A javasolt határozat a hatálybalépését követő három év után hatályát
   vesztené. Az uniós hitel folyósításához kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételeket a lett
   hatóságokkal megkötendő egyetértési megállapodásban fogják rögzíteni; e feltételek főbb
   elemei az alábbiak:
   Átfogó költségvetési konszolidáció a 2011-ig tartó időszakban. A 2008. november 14-i eredeti
   költségvetéshez képest 2009-re rendkívül átfogó költségvetési konszolidációt terveznek,
   amelynek célja a GDP 5%-át meg nem haladó költségvetési hiány, 2010-ben további
   konszolidáció megvalósításával. Az ezt alátámasztó költségvetési intézkedések között az
   alábbiak szerepelnek: i. világosan megfogalmazott középtávú költségvetési program
   elfogadása, amelynek célja az államháztartási hiánynak a Szerződés szerinti, a GDP 3%-ának
   megfelelő referenciaszint alá történő csökkentése 2011-re; ii. középtávú költségvetési
   korlátok között az állami szektorbeli átlagbérek nominális értéken körülbelül 15%-kal történő
   csökkentése 2009-ben; ennek a helyi önkormányzatokra, kormányzati szervekre és állami
   tulajdonban álló vállalatokra is vonatkoznia kell; iii. prémiumok és hasonló kifizetések
   megszüntetése; iv. a foglalkoztatás legalább 5%-kal történő csökkentése az állami szektorban
   és a helyi önkormányzatoknál; v. a támogatások (a szociális támogatások kivételével),
   valamint az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások jelentős csökkentése; vi. uniós
   társfinanszírozású projektek előzetesen tervezett szintű végrehajtása.
   A pénzügyi feltételekkel összefüggő, a szélesebb banki ágazat stabilitásának közép- és hosszú
   távon történő biztosítására irányuló intézkedések. Első lépésként a hatóságok a
   bankrendszerbe vetett bizalom helyreállítására törekednek majd. Célzott vizsgálatokat fognak
   folytatni a bankrendszerben annak biztosítása érdekében, hogy minden bank fizetőképes és
   megfelelően tőkésített legyen. A tőkeemelést igénylő életképes bankoknak a
   magánszektorban kell majd adósságaik átalakítására törekedniük külső befektetők
   segítségével vagy egyesülés révén, vagy az anyabankoktól kell tőketámogatásra szert tenniük.
   E folyamat fontos lépését jelentette három jelentős külföldi anyabankcsoport 2008. december
   18-i külön bejelentése, amelynek értelmében elkötelezik magukat a Lettországban maradás
   mellett, és támogatják ottani tevékenységüket.
   Az adósságok átalakítása a magánszektorban a magas adósságszintekből eredő kockázat
   csökkentése érdekében (szinte minden külső adósság a magánszektor tulajdonában van),
   prudenciális, felügyeleti és monetáris politikai intézkedések mellett. Meg fogják erősíteni a
   fennálló adósságok esedékesség és pénznem szempontjából történő átalakításához szükséges
   megfelelő jogalapot. A fizetésképtelenségi eljárások megkönnyítésének és a szanálási tervek
   gyors végrehajtásának szintén elsőbbséget kell majd élveznie. Ez magában foglalja a
   fizetésképtelenségi jog módosítását az életképes vállalkozások és hitelezőik közötti
   megállapodások megkönnyítése érdekében, és a magánszemélyek csődjére vonatkozó keretek
   javítását.
   Szerkezeti intézkedések a bevételpolitikák, a költségvetési fegyelem, valamint a költségvetési
   eljárás és a költségvetési gazdálkodás terén. A költségvetési és pénzügyi gazdálkodási
   törvényt módosítani fogják a pénzügyi felelősségre, az átláthatóságra és az
   elszámoltathatóságra vonatkozó rendelkezések megerősítése érdekében, és működésbe lép a
HU                                                9                                               HU
 ---pagebreak---    középtávú költségvetési keret. Különbizottságot hoznak létre, amely ellenőrzi a bérek
   visszafogását és ajánlásokat ad majd annak biztosítására, hogy a bérek alakulása
   hozzájáruljon a versenyképesség helyreállításához.
   Többek között a lisszaboni stratégia összefüggésében is támogatott szerkezeti
   reformintézkedések, így aktív munkaerő-piaci és élethosszig tartó tanulási politikák, a
   magánszektor nagyobb fokú részvétele a kutatási-fejlesztési (K+F) és innovációs
   tevékenységekben, exportösztönző intézkedések és a vállalkozások igazgatási terheinek
   csökkentése.
   A jelenlegi piaci viszonyok között szükséges rugalmasság biztosítása érdekében a hitelt
   finanszírozó hitelfelvételi művelet során célszerű megengedni a kamatlábcsere-ügyletek
   alkalmazását. Az európai uniós költségvetés védelme érdekében az adott csereügylet
   résztvevő feleinek a legmagasabb hitelminősítéssel kell rendelkezniük.
HU                                              10                                         HU
 ---pagebreak---                                                  Ajánlás:
                                     A TANÁCS HATÁROZATA
                          a Lettországnak nyújtandó kölcsönös segítségről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 119. cikkére,
   tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után
   tett ajánlására,
   mivel:
   (1)      A rendkívül magas külső finanszírozási igény fényében a lett tőke- és pénzügyi piacok
            a közelmúltban nyomás alá kerültek, ami tükrözte a piac hangulatának általános
            romlását és a lett gazdaság állapotára vonatkozó aggodalmakat, tekintettel a lett
            gazdaság széles külső hiányban, rendkívül nagy külső adósságban, gyengülő
            államháztartásban, valamint magas költség- és árinflációban megmutatkozó jelentős
            egyensúlyhiányára. A lett banki ágazat súlyos likviditási és a bizalmi problémákkal
            szembesült. A devizatartalékok szintje csökkent, mivel a központi bank beavatkozott
            az árfolyamrögzítés fenntartása érdekében.
   (2)      A Tanács rendszeresen felülvizsgálja a Lettország által végrehajtott gazdaságpolitikát,
            különösen Lettország konvergenciaprogramja és a nemzeti reformprogram, valamint a
            konvergenciajelentések összefüggésében.
   (3)      Lettország összes külső finanszírozási igénye 2011 első negyedévéig 7,5 milliárd
            EUR-ra becsülhető.
   (4)      A lett hatóságok a fizetési mérleg rendbetétele érdekében jelentős pénzügyi támogatást
            kértek az Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől, illetve
            országoktól.
   (5)      A lett fizetési mérleg egyensúlyát fenyegető komoly veszély miatt indokolt a
            Közösség sürgős kölcsönös segítségnyújtása, az IMF-fel és más nemzetközi
            résztvevőkkel együttműködve.
   (6)      A pénzügyi támogatási csomagot azzal a feltétellel nyújtják, hogy a lett hatóságok
            határozottan elkötelezik magukat egy ambiciózus költségvetési, a pénzügyi rendszerre
            vonatkozó, valamint szerkezeti reformprogram végrehajtása mellett, a szükséges külső
            és belső kiigazítások megkönnyítése, a gazdaság stabilizálása és a gazdaságpolitika
            hitelességének helyreállítása érdekében. A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi
            Bizottsággal együttműködve rendszeresen és alaposan megvizsgálja, hogy a
            támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételeket teljes mértékben végrehajtják-
            e,
HU                                                 11                                               HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                          Egyetlen cikk
   A Közösség kölcsönös segítséget nyújt Lettországnak.
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                             a Tanács részéről
                                             az elnök
HU                                              12             HU
 ---pagebreak---                                                Javaslat:
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
             a Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus
   eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre5 és különösen
   annak 3. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után
   tett javaslatára,
   mivel:
   (1)     A Tanács […]-án/-én a Lettországnak nyújtandó kölcsönös segítségről határozott.
   (2)     A rendkívül magas külső finanszírozási igény fényében a lett tőke- és pénzügyi piacok
           a közelmúltban nyomás alá kerültek, amely a piac hangulatának általános romlását és a
           lett gazdaság állapotára vonatkozó aggodalmakat tükrözte, tekintettel a lett gazdaság
           széles külső hiányban, gyengülő államháztartásban, valamint magas költség- és
           árinflációban megmutatkozó jelentős egyensúlyhiányára. A lett banki ágazat súlyos
           likviditási és a bizalmi problémákkal szembesült. A devizatartalékok szintje csökkent,
           mivel a központi bank beavatkozott az árfolyamrögzítés fenntartása érdekében.
   (3)     Lettország összes külső finanszírozási igényét 2011 első negyedévéig 7,5 milliárd
           EUR-ra becsülik.
   (4)     Célszerű, hogy a Közösség 3,1 milliárd eurós támogatást nyújtson Lettországnak a
           tagállamok számára rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján,
           amelyet a 332/2002/EK tanácsi rendelet hozott létre. A közösségi támogatást a
           Nemzetközi Valutaalap 1,5 milliárd SDR (Lettország Nemzetközi Valutaalapnál
           rendelkezésre álló kvótájának 1200%-a, mintegy 1,7 milliárd EUR) összegű hitelével
           összefüggésben nyújtják, amelynek keretét a Nemzetközi Valutaalappal kötött, 2008.
           december 23-án jóváhagyott rendelkezésre állási megállapodás adja. A skandináv
           országok (Svédország, Dánia, Finnország és Norvégia) együttesen 1,8 milliárd euróval
           járulnak hozzá, a Világbank 0,4 milliárd euróval, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési
           Bank, a Cseh Köztársaság, Lengyelország és Észtország összesen 0,5 milliárd euróval,
           amely együtt összesen 7,5 milliárd eurót tesz ki a 2011 első negyedévéig tartó időszak
           során.
   (5)     A közösségi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. A Gazdasági és Pénzügyi
           Bizottsággal folytatott konzultációt követően a lett hatóságokkal megállapodott
           konkrét gazdaságpolitikai feltételeket indokolt egyetértési megállapodásban rögzíteni.
   5
            HL L 53., 2002.2.23., 1. o.
HU                                                13                                               HU
 ---pagebreak---         E feltételek között szerepelnie kell többek között a közvetlen likviditási nyomás
        csökkentésére, a banki ágazat erősítése révén a hosszú távú stabilitás helyreállítására, a
        költségvetési egyensúlyhiány kiigazítására, valamint a versenyképességet javító belső
        politikák elfogadására irányuló intézkedéseknek. Az intézkedéseknek azonnali és
        tartós költségvetési konszolidációra, átfogó bankkonszolidációs stratégiára, a
        szabályozó hatóságok válságkezelési kapacitásának erősítésére, átfogó szerkezeti
        reformokra, valamint más fontos intézkedésekre kell kiterjedniük. A részletes
        pénzügyi feltételeket a Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti.
   (6)  A támogatást indokolt a közvetlen likviditási nyomás csökkentése céljából nyújtani, a
        banki ágazat erősítése révén a hosszú távú stabilitás helyreállítására irányuló politikák,
        a költségvetési egyensúlyhiány kiigazítása és a versenyképességet javító belső
        politikák elfogadásának feltételével, a szűk átváltási árfolyamsávnak a jelenlegi
        középárfolyamon történő fenntartása mellett,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                             1. cikk
   (1)    A Közösség középtávú hitelt bocsát Lettország rendelkezésére legfeljebb 3,1 milliárd
          EUR összegben, legfeljebb öt éves átlagos futamidővel.
   (2)    A Közösség pénzügyi támogatása a határozat hatálybalépését követő első napon
          kezdődő három éven belül vehető igénybe.
                                             2. cikk
   (1)    A támogatást a Bizottság kezeli oly módon, hogy az megfeleljen Lettország
          vállalásainak és a Tanács ajánlásainak. Ezeket a feltételeket egyetértési
          megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottság a
          hitelmegállapodásban rögzíti.
   (2)    A Bizottság a Gazdasági és       Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres
          időközönként megvizsgálja,      hogy teljesülnek-e a támogatáshoz kapcsolódó
          gazdaságpolitikai feltételek. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és
          Pénzügyi Bizottságot a felvett  hitelek refinanszírozásának és a pénzügyi feltételek
          átalakításának lehetőségeiről.
   (3)    Lettország kész arra, hogy további konszolidációs intézkedéseket fogadjon el és
          hajtson végre a gazdaság stabilizálása céljából, amennyiben a támogatási program
          során ilyen intézkedések válnak szükségessé. A lett hatóságok ezeknek a további
          intézkedéseknek az elfogadása előtt előzetesen konzultációt folytatnak a
          Bizottsággal.
                                             3. cikk
   (1)    A közösségi pénzügyi támogatást a Bizottság legfeljebb hat részletben bocsátja
          Lettország rendelkezésére, ezek nagyságát az egyetértési megállapodásba foglalják.
   (2)    Az első részletet a hitelmegállapodás            és   az   egyetértési    megállapodás
          hatálybalépésétől függően szabadítják fel.
HU                                              14                                                 HU
 ---pagebreak---    (3) Amennyiben a hitel finanszírozása megköveteli, úgy meg kell engedni, hogy a
       legmagasabb hitelminősítéssel rendelkező felek bevonásával kamatlábcsere-ügyletek
       körültekintő alkalmazására kerüljön sor.
   (4) A Bizottság a további részletek felszabadításáról a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
       véleményének kikérése után dönt.
   (5) Az egyes további részletek folyósítására akkor kerül sor, ha kielégítően végrehajtják
       a lett kormány új, a konvergenciaprogramba is beemelt gazdasági programját
       (gazdasági stabilizációs és növekedésélénkítő program), és legfőképpen az
       egyetértési megállapodásba foglalt különös gazdaságpolitikai feltételeket. E
       feltételek közé tartozik többek között:
       a)     világosan megfogalmazott középtávú költségvetési program elfogadása,
              amelynek célja az államháztartási hiány csökkentése oly módon, hogy az 2011-
              re ne haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3%-ának megfelelő
              referenciaszintet.
       b)     a 2009-re szóló, a 2008. december 12-én elfogadott pótköltségvetéssel
              módosított (és 2009 első negyedévében részletesen módosítandó) költségvetés
              végrehajtása, amely a GDP 5%-ánál nem magasabb államháztartási hiányt tűz
              ki célul.
       c)     a 2008. novemberi 14-i költségvetéshez képest az állami szektorbeli átlagbérek
              nominális értéken körülbelül 15%-kal történő csökkentése 2009-ben, valamint
              további 2%-kal 2010–2011-ben.
       d)     2009 során a foglalkoztatás legalább 5%-kal történő csökkentése az állami
              szektorban és a helyi önkormányzatoknál.
       e)     a költségvetési eljárások tervezésének és végrehajtásának               erősítése
              költségvetési keret és költségvetési reformtörvény elfogadásával.
       f)     világos és átlátható bérfizetési rendszer bevezetése a közvetlenül a
              közigazgatásban foglalkoztatottak számára, és a közigazgatási intézményekre
              kiterjedő, egységes emberierőforrás-tervezési és kezelési rendszer létrehozása.
       g)     a szélesebb banki ágazat közép- és hosszabb távú stabilitásának biztosítására
              szolgáló mechanizmusok kialakítása, amelyek felügyeleti, prudenciális és
              monetáris politikai intézkedések széles körét tartalmazzák. Ezen intézkedések
              várhatóan fenntartható szintre korlátozzák majd a hitelnövekedést, és lehetővé
              teszik, hogy ne kelljen túlzott mértékben biztosíték nélküli külföldi
              finanszírozásra támaszkodni. Célzott vizsgálatokat kell folytatni a
              bankrendszerben annak biztosítására, hogy minden bank fizetőképes és
              megfelelően tőkésített legyen.
       h)     a magánszektorbeli adósságok átalakítására vonatkozó megfelelő intézkedések.
              Meg kell erősíteni a fennálló adósságok esedékesség és pénznem
              szempontjából történő átalakításához szükséges megfelelő jogalapot. A
              fizetésképtelenségi eljárások megkönnyítésének és a szanálási tervek gyors
              végrehajtásának szintén elsőbbséget kell élveznie.
HU                                            15                                                HU
 ---pagebreak---            i)    annak biztosítása, hogy a Parex Bank fennmaradó kisebbségi részvényesei ne
                 húzhassanak hasznot a bank konszolidációjából, valamint a pénzügyi stabilitást
                 növelő intézkedések a Parex Bank teljes államosítása útján.
           j)    a lisszaboni stratégia keretében támogatott és Lettország nemzeti
                 reformprogramjában végrehajtott szerkezeti reformintézkedések, így többek
                 között aktív munkaerő-piaci és élethosszig tartó tanulási politikák, a
                 magángazdaság piaci szereplőinek nagyobb fokú részvétele a kutatási-
                 fejlesztési (K+F) és innovációs tevékenységekben, exportösztönző
                 intézkedések és a vállalkozások igazgatási terheinek megszüntetése.
           k)    uniós társfinanszírozású projektek tervezett szintű végrehajtása révén javuljon
                 a szállítható javak ágazatának hozzájárulása a gazdasági növekedéshez.
           l)    azon társaságok és vállalkozók finanszírozáshoz való hozzáférésének javítását
                 szolgáló intézkedések, akiknek a strukturális alapokhoz benyújtott pályázatát
                 elfogadták, vagy akik tervezhetik, hogy pályázatot nyújtanak be a strukturális
                 alapokhoz.
   Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje. Ezt a határozatot az Európai Unió
   Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
   Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
HU                                               16                                              HU
 ---pagebreak---          A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS
                                 (vö. a belső szabályzat 16. cikkével)
    SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEK
    TEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI MŰVELETEK ÉS ESZKÖZÖK
    INTÉZKEDÉS MEGNEVEZÉSE: LETTORSZÁGNAK NYÚJTANDÓ EURÓPAI
    UNIÓS KÖZÉPTÁVÚ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS
    1.      A JAVASLAT CÍME: ÉRINTETT KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉSEK ÉS
            CÍM
            01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatására felvett közösségi kölcsönökre vonatkozó
            európai közösségi garancia
    2.      JOGALAP:
            119. cikk; a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet.
    3.      A PÉNZÜGYI ÉV ÁTFOGÓ ADATAI (EURÓBAN)
            Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete. Segítségével a Bizottság
            képes lehet az adósság (tőkeösszeg, kamatok és egyéb költségek) visszafizetésére, ha
            az adós (Lettország) esetleg nem teljesítene.
            A költségvetési garanciát tükröző („p.m.” jelzetű) költségvetési tétel csak akkor
            aktiválódik, ha a garanciát ténylegesen lehívják. A költségvetési garanciát rendes
            körülmények között várhatóan nem hívják le.
            3a – Tárgyév
            Nem alkalmazandó
                                                      Kötelezettségvállalá
                                                      si előirányzatok
   Eredeti    előirányzat      a
   pénzügyi                évre
   (költségvetés)
   Előirányzatok
   átcsoportosítása
   További előirányzat
   Összes előirányzat
   Más munkaprogram által
   már              elkülönített
   előirányzatok
   Rendelkezésre            álló
   egyenleg
   Összeg       a      javasolt
   tevékenység esetében
HU                                                17                                                HU
 ---pagebreak---               3b – Átvitt összegek
              Nem alkalmazandó
                                                        Kötelezettségvállalási
                                                        előirányzatok
   Átvitt összegek
   Más munkaprogram által már
   elkülönített előirányzatok
   Rendelkezésre álló egyenleg
   Összeg         a       javasolt
   tevékenység esetében
              3c – Következő pénzügyi év
              Nem alkalmazandó
                                                        Kötelezettségvállalási
                                                        előirányzatok
   Eredeti      előirányzat     a                       p.m.
   pénzügyi                  évre
   (költségvetés)
   Előirányzatok
   átcsoportosítása
   További előirányzat
   Összes előirányzat
   Más munkaprogram által
   már                elkülönített
   előirányzatok
   Rendelkezésre álló egyenleg
   Összeg         a       javasolt                      p.m.
   tevékenység esetében
    4.        AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
              A javasolt, Lettországnak nyújtandó középtávú pénzügyi támogatás 3,1 milliárd EUR
              összegű közösségi hitelből áll (ezt a Közösség a nemzetközi tőkepiacokon történő
              hitelfelvétellel fedezi). A támogatást egy nemzetközi finanszírozási csomaggal
              összefüggésben nyújtják, amelynek az IMF 1,5 milliárd SDR (mintegy 1,7 milliárd
              EUR) összegű – rendelkezésre állási megállapodás keretében adott – hitele is részét
              képezi. A skandináv országok 1,8 milliárd euróval járulnak hozzá, és Észtország, a
              Cseh Köztársaság, Lengyelország és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank is
              kötelezettséget vállalt összesen 0,5 milliárd euróra.
              A segítségnyújtás a Lettország támogatására való készséget tükrözi, amelynek tőke-
              és pénzügyi piacai jelentős nyomás alá kerültek a fellendülőben levő piacokkal
HU                                                  18                                            HU
 ---pagebreak---          szembeni piaci hangulat általános romlása miatt. A Lettországnak nyújtandó
         középtávú közösségi pénzügyi támogatás célja a közvetlen likviditási nyomás
         csökkentése, a banki ágazat erősítése révén a hosszú távú stabilitás helyreállítása, a
         költségvetési egyensúlyhiány kiigazítása, valamint a versenyképességet javító belső
         politikák elfogadása, a szűk árfolyamsáv fenntartása mellett. Az így támogatott
         gazdaságpolitikai csomag azonnali és tartós költségvetési konszolidációt, átfogó
         bankkonszolidációs stratégiát, a szabályozó hatóságok válságkezelési kapacitásának
         erősítését, átfogó szerkezeti reformokat, valamint más fontos intézkedéseket
         tartalmaz.
         A Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság bevonásával kezelt támogatás
         biztosíthatja, hogy az Európai Unió továbbra is közvetlenül részt vehessen a
         lettországi gazdaságpolitika formálásában, és hogy az említett politikák
         megfeleljenek Lettország európai uniós vállalásainak és a Tanács ajánlásainak,
         különös tekintettel a nemzeti reformprogram végrehajtására és a
         konvergenciaprogramra.
         A Közösség által a Lettországnak nyújtandó támogatás finanszírozása céljából
         tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket közösségi garancia
         fedezi. A hitelt tőkepiacon vagy pénzügyi intézményektől veszik fel. A
         Lettországnak nyújtandó hitelek tőkeösszege 3,1 milliárd EUR.
         Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete lehetővé teszi, hogy Lettország
         nemteljesítése esetén a Bizottság képes legyen az adósság visszafizetésére.
         Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek eleget tudjon tenni, a Bizottság igénybe
         veheti készpénztartalékait az adósság átmeneti fedezésére. Ebben az esetben a
         Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat
         végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL
         L 130., 2000.5.31., 1. o.) 12. cikke alkalmazandó.
   5.    AZ ELFOGADOTT SZÁMÍTÁSI MÓDSZER
         Nem alkalmazandó.
   6.    FIZETÉSI ÜTEMTERV (EURÓBAN)
         Nem alkalmazandó.
   Megnevez Előirányzatok
   és                              Kifizetések
                                                                                Későbbi
                                                                                pénzügyi
                                   n. év        n+1. év   n+2. év     n+3. év     évek
            n. év
            n+1. év
            n. év
            n+1. év
            Összesen
HU                                              19                                              HU
 ---pagebreak--- HU 20 HU