title: A tanács ajánlása (2019. július 9.) Belgium 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2019. évi stabilitási programját

text:
               5.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 301/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. július 9.)
      Belgium 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2019. évi stabilitási programját
      (2019/C 301/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. Az Európai Tanács 2019. március 21-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Belgiumot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács 2019. március 21-én jóváhagyott. A Tanács 2019. április 9-én elfogadta az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (3) (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó 2019. évi ajánlás), amely öt ajánlást fogalmaz meg az euróövezetre vonatkozóan (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó ajánlások).

                  (2)

                  mivel Belgium pénzneme az euro, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Belgiumnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó 2019. évi ajánlást, melyet az alábbi 1–4. ajánlás tükröz. Nevezetesen, a szolgáltatások javítását célzó intézkedések hozzájárulnak majd a reziliens szolgáltatási piacokra vonatkozó első euróövezeti ajánlás teljesítéséhez, az államháztartás fenntarthatóságának, hatékonyságának és összetételének javítását célzó intézkedések, valamint a többletbevételeknek az államadósság csökkentésére való felhasználása hozzájárul majd a beruházások támogatására vonatkozó második euróövezeti ajánlás teljesítéséhez, az államháztartás javítása, a költségvetési tartalékok újraképzése, valamint a munkaerőpiaci politikák eredményességének javítását célzó intézkedések pedig hozzájárulnak majd a sikeres munkaerőpiaci átmenetek támogatására vonatkozó harmadik euróövezeti ajánlás teljesítéséhez.

                  (3)

                  A Belgiumra vonatkozó 2019. évi országjelentést 2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások (4) végrehajtása terén Belgium által elért eredményeket, az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Belgium által elért eredményeket.

                  (4)

                  Belgium 2019. április 26-án benyújtotta a 2019. évi nemzeti reformprogramját és a 2019. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (5)

                  A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

                  (6)

                  Belgium jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik. A 2019. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási egyenleget a bruttó hazai termék (GDP) 0,7 %-ának megfelelő 2018-as hiányról 2022-re a GDP 0,0 %-ára tervezi javítani. Az újraszámított strukturális egyenleg (6) alapján a középtávú költségvetési célt – a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozíciót – nem tervezik elérni a 2019. évi stabilitási program időszakában. Miután 2014-ben a GDP csaknem 107 %-ának megfelelő értéken tetőzött, majd 2018-ban a GDP 102 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2019. évi stabilitási program szerint 2022-re várhatóan 94 %-ra csökken. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2020-tól kezdődően a tervezett hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nincsenek meghatározva, ami a Bizottság 2019. tavaszi – változatlan politikát feltételező – előrejelzése szerint hozzájárul a strukturális egyenleg 2020-ra előre jelzett romlásához.

                  (7)

                  A Bizottság 2019. június 5-én a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Belgium 2018-ban nem felelt meg az adósságszabálynak. A jelentés az összes érdemleges tényező értékelését követően arra a következtetésre jutott, hogy az elemzés alapján nem mondható ki teljes bizonyossággal, hogy a Szerződésben és az 1467/1997/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesült.

                  (8)

                  Belgium a 2019. évi stabilitási programjában megerősíti a 2019. évi költségvetésiterv-javaslatában foglalt azon kérését, hogy a Tanács által 2016. február 12-én jóváhagyott, „a Stabilitási és Növekedési Paktum által biztosított rugalmasságról szóló közös álláspontnak” megfelelően igénybe vehesse a prevenciós ág keretében biztosított rugalmasságot. Belgium a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való, a GDP 0,5 %-ának megfelelő átmeneti eltérésre kért engedélyt, figyelemmel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára pozitív hatást gyakorló jelentős strukturális reformok megvalósítására. A strukturális reformok a nyugdíjreformra, az „adóátcsoportosításra”, a társasági adó reformjára, a munkaerőpiaci reformra, valamint a közigazgatás reformjára vonatkoznak. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése megerősíti, hogy Belgium 2019-ben tiszteletben tartja a minimális referenciaértéket, biztonsági tartalékot nyújtva a GDP 3 %-ában meghatározott deficithatár tekintetében. Mostanra minden intézkedés tekintetében befejeződött a jogalkotási folyamat, a közigazgatási reform kivételével. Az intézkedések – különösen az adóátcsoportosítás és a társaságiadó-reform – jellege miatt még mindig vannak bizonytalanságok azok rövid távú hatását illetően, különös tekintettel nem költségvetési, semleges jellegükre, ami rontotta a költségvetési pozíciót. Mindazonáltal az intézkedések javították a gazdaság növekedési potenciálját, csökkentették a munkanélküliségi rátát és a makrogazdasági egyensúlyhiány kockázatait, ezáltal közép- és hosszú távon pozitív hatást gyakorolnak az államadósság fenntarthatóságára. Ennek alapján a jelenlegi értékelés szerint Belgium megfelel a 2019-re vonatkozóan kért, GDP-arányosan 0,5 %-os átmeneti eltérés feltételeinek, feltéve, hogy megfelelően végrehajtja a megállapodás szerinti reformokat, amit az európai szemeszter keretében ellenőrizni fognak.

                  (9)

                  A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Belgiumnak biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (7) nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg az 1,8 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. Mivel Belgium megfelel a strukturális reformokra vonatkozó rendelkezés értelmében a kért, GDP-arányosan 0,5 %-os átmeneti eltérés feltételeinek, a 2019-re előírt strukturális kiigazítás a GDP 0,1 %-ára csökkenthető, ami megfelel annak, hogy 2019-ben a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája legfeljebb 2,8 %-os. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva fennáll a középtávú költségvetési cél teljesítéséhez szükséges kiigazítási pályától való jelentős eltérés kockázata.

                  (10)

                  2020-ban, tekintettel Belgium 60 % feletti GDP-arányos államadósságára és a 0,1 %-os előrevetített kibocsátási résre, a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája nem haladhatja meg az 1,6 %-ot, összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási követelménymátrixból eredő, a GDP 0,6 %-ának megfelelő strukturális kiigazítással. Változatlan szakpolitikát feltételezve a Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2020-ban Belgium jelentősen eltér ettől a követelménytől. Az előrejelzés szerint Belgium várhatóan 2019-ben és 2020-ban sem fog megfelelni az adósságszabálynak. A Tanács összességében úgy véli, hogy 2019-től kezdődően meg kell tenni a szükséges intézkedéseket a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében. Fontos lenne a többletbevételeket az államadósság-ráta további csökkentésére felhasználni. Belgium államháztartásának közép- és hosszú távú fenntarthatósága továbbra is veszélyben van a magas GDP-arányos államadósság és az elöregedéssel kapcsolatos – különösen a nyugdíjakkal és a tartós ápolás-gondozással összefüggő – költségek előre jelzett növekedése miatt. 2015-ben nyugdíjreform-csomagot fogadtak el, ami a törvényben előírt nyugdíjkorhatár 65 évről 66 évre történő emelését eredményezte 2025-től, és 67 évre 2030-tól. Szigorították továbbá a korengedményes nyugdíjba vonulásnak az életkorra és a szolgálati időre vonatkozó feltételeit. Mindazonáltal a nyugdíjakra fordított közkiadások 2016 és 2070 között még így is a GDP 2,9 százalékpontjával fognak nőni, főként a következő két évtized alatt. Több nagy létszámú köztisztviselői csoport korengedményes nyugdíjba vonulási feltételei továbbá még mindig kedvezőbbek, mint a szokásos feltételek. A tartós ápolás-gondozásra fordított közkiadások az előrejelzések szerint a GDP 1,7 százalékpontjával nőnek 2016 és 2070 között, ami a már jelenleg is az Unión belül az egyik legmagasabb szintről kiindulva átlag feletti növekedést jelent. A tartós ápolás-gondozás szervezeti fragmentáltsága, amelyhez a hatáskörök különböző igazgatási szintek közötti megoszlása társul, kihívást jelent a kiadások hatékonyságának bizonyos szempontjaiból, ezért a felelősségi körök közelmúltbeli átruházásának nettó hatása még nem egyértelmű. Az irányítás megerősítése elősegítené a szándékolt hatékonyságnövekedés elérését. Néhány területen optimalizálni lehetne az ápolási szolgáltatások összetételét a tartós ápolás-gondozási rendszer költséghatékonyságának növelése érdekében.

                  (11)

                  A közberuházások ösztönzése érdekében a közkiadások összetétele és hatékonysága tovább javítható. A közelmúltbeli csökkenés ellenére Belgiumban a GDP arányában mért összkiadás továbbra is az egyik legmagasabb az euróövezetben. A közkiadások magas szintje arra utal, hogy van még tere a fokozottabban kiadási alapú költségvetési kiigazításnak. Tekintettel a közkiadások magas szintjére, bizonyos szakpolitikák eredménye és egyes közszolgáltatások minősége költséghatékonysági kérdéseket vet fel. A kiadások felülvizsgálata és a szakpolitikák értékelése hozzájárulhatnak ahhoz, hogy Belgium prioritásként kezelje és javítsa a közkiadások hatékonyságát. A kiadások felülvizsgálata továbbá felhasználható az üzleti kutatás-fejlesztés területén nyújtott közvetett állami támogatás hatékonyságának értékelésére, amely a GDP százalékában kifejezve az Unión belül az egyik legmagasabb, és tavaly tovább emelkedett. A közelmúltban a szövetségi és a regionális hatóságok érdeklődésüket fejezték ki aziránt, hogy a kiadások felülvizsgálatát integrálják a költségvetési mechanizmusaikba.

                  (12)

                  Az egyes szervezetek közötti költségvetési koordináció jelenleg nem elég rugalmas ahhoz, hogy ösztönözze a nagyszabású projektekbe történő közberuházásokat. A költségvetés hatékony koordinációja alapvető fontosságú egy olyan szövetségi berendezkedésű tagállamban, mint Belgium, ahol a kiadásokkal kapcsolatos döntések jelentős részét szubnacionális kormányzatok hatáskörébe utalták. A 2013-ban aláírt együttműködési megállapodás ellenére még mindig nincs formális megállapodás valamennyi kormányzati szinten az éves célokról, ami megnehezíti a költségvetési koordinációt. A korábbi stabilitási programok gyakorlatával ellentétben, amikor az összehangolásért felelős bizottság tudomásul vette a költségvetési pályát, valamennyi kormányzati szinten jóváhagyták a 2018. évi stabilitási programban bemutatott költségvetési pályát és támogatták a költségvetési célok 2020-ra történő elérését. Noha ez a jóváhagyás növelte a stabilitási programban bemutatott pálya hitelességét, a kormányzat egyes szintjein nem született hivatalos megállapodás az elérendő éves költségvetési célokról. A kormányzat egyes szintjein az elérendő éves költségvetési célokról való megállapodás hiánya alááshatja a középtávú költségvetési cél felé mutató, a stabilitási programban bemutatott pálya életképességét. Emellett ez megakadályozza, hogy a Pénzügyi Államtanácsnak az állami szektor hiteligényével foglalkozó szekciója hatékonyan ellenőrizze e célok teljesítését. A 2019. évi stabilitási program csupán indikatív általános és közbenső költségvetési célokat tartalmaz, mivel 2019. május 26-án szövetségi szinten, valamint a régiók és közösségek szintjén választásokat rendeztek.

                  (13)

                  A közelmúltbeli gazdasági növekedés a munkahelyek számának növekedését eredményezte, és a foglalkoztatottság az elmúlt tíz évet tekintve a legmagasabb szintre emelkedett. Mindazonáltal az inaktivitásból vagy a munkanélküliségből a foglalkoztatásba való átmenet továbbra is alacsony, és Belgium nem halad afelé, hogy elérje az Európa 2020 stratégiában meghatározott 73,2 %-os foglalkoztatási célkitűzését. Továbbra is jelentős regionális különbségek tapasztalhatók a munkaerőpiacon. Az elmúlt öt évben tapasztalt folyamatos csökkenés ellenére az ifjúsági munkanélküliség jelentősen meghaladja az uniós átlagot Brüsszelben. Az alacsony képzettségűek, a migráns háttérrel rendelkezők, az idősebb munkavállalók és a fogyatékossággal élő munkavállalók munkaerőpiaci részvétele alacsony, ami arra utal, hogy mind strukturális, mind csoportspecifikus tényezők akadályozzák a munkaerőpiaci integrációjukat, miközben a meglévő aktivizálási intézkedések nem egyformán hatékonyak az összes népességcsoportban. Az idősebb (55–64 éves) munkavállalók foglalkoztatási rátája az uniós átlag alatt marad, és az uniós átlagtól mért eltérés a 60 év felettiek körében továbbra is nagy mértékű. A migráns háttérrel rendelkezők, különösen az ehhez a csoporthoz tartozó nők körében továbbra is magasabb munkanélküliség, alacsonyabb aktivitási ráta, magasabb dolgozói szegénység és túlképzettség tapasztalható. Bár történt néhány intézkedés az újonnan érkezők integrációjának elősegítése és a megkülönböztetés leküzdése érdekében, továbbra is hiányzik a koordinált megközelítés a migráns háttérrel rendelkező személyeket érintő kihívások kezelésében. Az alacsony munkaerőpiaci részvétel leküzdése érdekében intézkedéseket hoztak a „munkahely-teremtési megállapodás” elnevezésű reform részeként, de ezek hatását még értékelni szükséges.

                  (14)

                  A munkavállalás ellen ható fontos pénzügyi tényezők továbbra is fennállnak. Bár az adóátcsoportosítás csökkentette a munkát terhelő adóéket, annak szintje átlagosan magas maradt minden kereső tekintetében, a nagyon alacsony keresetűek (az átlagbér 50 %-át keresők) kivételével. Belgium továbbra is az egyetlen olyan uniós tagállam, ahol az álláskeresési járadékok időben nem korlátozottak, bár fokozatosan csökkennek. A betegbiztosítási és rokkantnyugdíj rendszerek kedvezményezettjei, valamint a második keresők teljes munkaidős munkavállalása ellen ható pénzügyi tényezők fennállnak. Különösen az egyedülálló szülők (és kisebb mértékben a gyermekes szülőpárok) esetében gyengék a pénzügyi ösztönzők a (teljes munkaidős) munkavállalásra, a költségek és a visszavont juttatások együttes hatása miatt. Koordinációs problémák merülhetnek fel továbbá a szociális védelemre vonatkozó felelősségi körök szövetségi, regionális és helyi szintek közötti megoszlása okán. A társadalombiztosítási rendszer nem terjed ki hivatalosan az önfoglalkoztató személyekre a munkanélküli ellátás, a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések tekintetében.

                  (15)

                  Az oktatási teljesítmény hanyatlása a kötelező nevelés-oktatáson belül és az oktatási rendszerben fennálló jelentős különbségek továbbra is aggodalomra adnak okot. Azon fiatalok százalékos aránya, akik nem sajátítják el az alapkészségeket, javítható, különösen a francia közösségben, ahol ez a százalékos arány az OECD-átlag felett van. Az oktatási eredményekben megfigyelhető, a társadalmi-gazdasági és a migráns háttérből eredő különbségek nagy mértékűek. A tanároknak nagyobb támogatásra van szükségük a sokféleség kezeléséhez és továbbra is szükséges, hogy a tanárok szakmai továbbképzését kiigazítsák. Az oktatási eredmények javítását és az egyenlőtlenségek kezelését célzó reformokat fel kell gyorsítani a tudásintenzív, fenntartható és inkluzív növekedés és társadalmi befogadás előmozdítása érdekében. Jól halad a „kiválósági paktum” végrehajtása, ami a belgiumi francia közösségnek az alapkészségek, a hatékonyság, az irányítás javítását és az egyenlőtlenségek kezelését célzó kiemelt iskolai reformprogramja. A tanárok munkájának szervezéséről, a közös alaptantervről, az iskolaigazgatók jogállásáról és az újonnan érkezett tanulók számára a francia nyelvi ismeretek megerősítéséről szóló rendeleteket fogadtak el, amelyek 2020. szeptemberétől lesznek alkalmazandók. A flamand közösség a középfokú oktatás terén a 2019/2020-as tanévtől vezet be bizonyos reformokat, de a tanulók korai szelekciója továbbra is aggodalomra ad okot. E reformok és intézkedések hatása függ azok eredményes végrehajtásától és nyomon követésétől is. A szövetségi parlament továbbá hatról öt éves korra csökkentette a tankötelezettség alsó korhatárát. Tekintettel az oktatásra fordított költségek már így is magas szintjére, olyan reformok végrehajtására lesz szükség, amelyek a rendszer hatékonyságának és eredményességének növelésére, és a jövőorientált és munkaerőpiaci szempontból releváns készségek biztosítására helyezik a hangsúlyt.

                  (16)

                  A strukturális munkaerőhiány és az alacsony szintű foglalkoztatási mobilitás gátolják a munkahelyteremtést és a termelékenység növekedését. Annak ellenére, hogy számos regionális és szövetségi intézkedést hoztak a szakemberhiány kezelésére és a munkaerőpiaci aktivitás növelésére, többek között a „munkahely-teremtési megállapodás” elnevezésű reform részeként, több ágazatban is tapasztalható munkaerőhiány, különösen az információs és kommunikációs technológiák, az építőipar és az egészségügy területén. Az építőipar növekedését a szakember- és munkaerőhiány akadályozza. Néhány ágazatban nagy szükség van a munkaerő át- és továbbképzésére. Kevés felnőtt vesz részt oktatásban és képzésben, és alacsony a foglalkoztatási mobilitás is. A 2019. évi nemzeti reformprogram szerint a nyelvi készségek gyenge színvonala fontos kérdés, különösen Brüsszelben, ahol az állásajánlatok mintegy 50 %-ánál mind a francia, mind a holland nyelv ismerete elvárt. A felsőoktatásban való részvételi arány magas, de túl kevés a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) terén diplomával rendelkezők száma. 2016-ban Belgium a 26. helyen állt az Unióban a TTMM terén felsőfokú végzettséggel rendelkezők számát tekintve, és alacsony az aránya az új belépőknek is a kapcsolódó felsőoktatási területeken, különösen a nők körében. A „2012–2020-as időszakra szóló TTMM cselekvési terv” általános végrehajtása Flandriában előrehaladást mutat, de a TTMM területén középfokú végzettséggel rendelkezők száma 2010 óta stagnál a műszaki és a szakképző iskolai vonalon. A belgiumi francia közösség nem rendelkezik TTMM szakpolitikai stratégiával, és a közelmúltban az iskolákra vonatkozóan elfogadott „digitális oktatási stratégia” végrehajtása is még várat magára. A vállalkozói ismeretekkel és egyben természettudományi, technológiai, műszaki és matematikai tudással rendelkező szakemberek hiánya visszafogja az induló innovatív vállalkozások fejlődését. A digitális készségek általános szintje jó, de nem javul. A 2019. évi nemzeti reformprogram kiemeli a régiók közötti munkavállalói mobilitás javítását célzó, Flandria és Vallónia között megkötött, illetve Flandria és Brüsszel fővárosi régió között megkötni tervezett megállapodást.

                  (17)

                  A kutatás-fejlesztés néhány iparágra koncentrálódik, és az innovációk nem eléggé terjednek a gazdaság egyéb területein, ami végső soron a termelékenység növekedését gátolja. Úgy tűnik, hogy a közfinanszírozású kutatások az uniós átlag alatt vannak. A kutatás-fejlesztés és innováció területén szintén fennállnak regionális és szubregionális egyenlőtlenségek. A stratégiai beruházásokról szóló nemzeti paktum a digitalizáció megerősítését Belgium termelékenységének és innovációs kapacitásának fellendítéséhez vezető ígéretes pályaként határozza meg. Ez a digitális infrastruktúrákba történő beruházást, többek között az 5G-hálózatok sikeres kiépítéséhez szükséges hatékony lépéseket, humán tőkét és vállalkozói készségeket, valamint a digitális technológia gyorsabb elterjedését igényli, különösen azon vállalkozások esetében, amelyek mindeddig lemaradtak ezeken a területeken.

                  (18)

                  A közúti infrastruktúra minősége a közberuházások évekig tartó alacsony szintje miatt romlik. A kiterjedt és sűrű hálózat fenntartása ugyanakkor nem tűnik költséghatékonynak a régiók és helyi hatóságok számára. A belgiumi utak az Unió legzsúfoltabbjai közé tartoznak. A vasúti infrastruktúra sűrű és jó minőségű, de kiteljesítése és korszerűsítése továbbra is kihívást jelent és különösen Brüsszel körül, valamint Antwerpen és Zeebrugge kikötőinek megközelítésénél torlódások vannak. Jelentős beruházásokat terveznek az elővárosi vasúti infrastruktúra és jelzőberendezések területén, amelyeket azonban főként a régiók közti költségvetési elosztási szabályok akadályoznak. Emellett a versenyt és a beruházást torzító ösztönzők és akadályok korlátozzák az alternatív közösségi és karbonszegény közlekedési szolgáltatások kínálatát és keresletét a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások és a távolsági autóbusz-szolgáltatások terén. A növekvő torlódásokat részben a személyautók számának folyamatos emelkedése okozza, ami a díjmentesen használható utaknak, a cégautókkal kapcsolatos adókedvezményeknek és az alacsony környezetvédelmi adónak köszönhető. Az ingatlanvagyont terhelő átruházási adók magas szintje és a céges autók rendszere negatívan befolyásolják a mobilitást. A vasúti szolgáltatások minősége romlott, és a városi és városi-vidéki tömegközlekedési ellátásban van még javítanivaló, különösen Vallóniában, ahol a munkába állás az álláskeresők számára jelentős akadályt képez. A 2019. évi nemzeti reformprogram szerint minden régióban fontos beruházások és reformok zajlanak, miközben szövetségi szinten és a régiókkal együttműködésben folyamatban van a Brüsszel körüli elővárosi vasúthálózat kiépítése. Belgium törvényt fogadott el a belföldi vasúti szolgáltatások piacának megnyitásáról, de a közvetlenül odaítélt szerződéssel közszolgáltatási kötelezettség keretében nyújtott személyszállítás részesedése továbbra is nagyon magas. Az autóbusz-üzemeltető magánvállalkozások nem üzemeltethetnek távolsági buszjáratokat. A taxizásra vonatkozó szabályozás a helyi önkormányzatoknál más és más. Noha a régiók kidolgozták saját mobilitási terveiket, az összetett koordináció megakadályozza a mobilitásra vonatkozó – Belgiumon belüli és lehetőség szerint a határ menti városokkal és régiókkal együttes – konzisztens jövőkép kialakítását. A vasúti szabályozó szabályozói tevékenységének köre tovább bővíthető.

                  (19)

                  Jelentős beruházási igények merülnek fel az energetikai átállás támogatására. Az energianormák bevezetése előtti időből származó régi épületállomány felújítása elő fogja segíteni a 2020-as és 2030-as kibocsátáscsökkentési célértékek teljesítését. Az alternatív üzemanyagok elterjedése meglehetősen lassan történik. Jelentős beruházásra van szükség a villamosenergia-termelés, a rendszerösszekötő kapacitás, az intelligens energiahálózatokban történő tárolás és az energiahatékonyság terén.

                  (20)

                  A kormányzati erőfeszítések ellenére a vállalkozások szabályozási és adminisztratív terhei továbbra is súlyosak a vállalkozói létre nézve. Az induló innovatív vállalkozások és a kisvállalkozások esetében az adóteher csökkent, de a pénzügyi befektetések esetében komplex maradt. Belgium megreformálta a társasági jogi kódexét, amely során csökkentette a társasági jogi formák számát, megkönnyítette az elektronikus jogi kommunikációt, lecsökkentette a minimális tőkekövetelményeket, és a 2019. évi nemzeti reformprogram szerint megreformálta a fizetésképtelenségi törvényt, kiterjesztve annak hatályát különösen a szabadfoglalkozásúakra is. Azonban ezen erőfeszítések ellenére nagy késedelmek tapasztalhatók az építési engedélyezési eljárásokban, költséges az ingatlanok nyilvántartásba vétele, és hosszadalmasak a bírósági eljárások. A közigazgatási igazságszolgáltatás az erőforrások hiánya és a hosszadalmas eljárások miatt kihívásokkal néz szembe, amik jelentős késedelmeket okoznak, különösen az építési engedélyek kiadása, de a közbeszerzési eljárások esetén is. Ezen túlmenően az éghajlat-, az energia-, a digitális és a közlekedési politika terén folytatott koordináció összetett, és javításra szorul. A vámhatóságok és a piacfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés elmarad az optimális szinttől, ami növeli annak kockázatát, hogy nem megfelelő áruk jutnak az Unióba a belga határokon keresztül. A hatásvizsgálatot jobban lehetne integrálni a szakpolitikai döntéshozatali folyamatba. A vállalkozások számára nyújtott digitális közszolgáltatások minősége alacsony. Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációjának hiánya továbbra is komoly kihívást jelent, legfőképpen az adatgyűjtés tekintetében. Az igazságügy digitalizációja fontos feltétele az igazságszolgáltatási rendszer minősége további javításának, például az üzleti folyamatok modernizálásának, valamint a bíróságok emberi és pénzügyi erőforrásaival való jobb gazdálkodásnak.

                  (21)

                  Több üzleti szolgáltatásnál a versenyt és a beruházást érintő korlátozások akadályozzák a növekedést és a termelékenységet. A piacra lépő új szolgáltatók aránya jelentősen alulmúlja az uniós átlagot, miközben a profitráták meghaladják az uniós átlagot. A Bizottság korlátozó jellegre vonatkozó mutatója szerint Belgiumban a könyvelőkre, adótanácsadókra, építészekre és ingatlanügynökökre vonatkozó keretszabályozás jelentősen korlátozóbb jellegű, mint az Unióban általában. Egy közelmúltban elfogadott törvény szigorúbb előírásokat vezetett be a szabadalmi ügyvivők vonatkozásában. A Szövetségi Tervezési Iroda becslése szerint a jogi, számviteli és építészeti szolgáltatások esetében a szabályozásból eredő terhek ambiciózus csökkentése növelné a munkatermelékenységet. Az ingatlanügyletekre vonatkozóan jogszabályban rögzített közjegyzői díjak jelentősek, tovább növelve a nyilvántartásba vételhez kapcsolódó adókat. A régiók egyenlőtlenül reformálták meg a kézműves és kisiparos szakmákra vonatkozó szabályokat. A kiskereskedelmi ágazat továbbra is működési korlátozásokkal szembesül, amelyek akadályozzák termelékenységet és a beruházások ellen hatnak. A nagy alapterületű élelmiszer-áruházak ágazatában a verseny az optimális szint alatt van, főként sűrű elhelyezkedésük és az alacsony belépési és kilépési dinamika miatt. A kiskereskedelem-korlátozottsági mutató szerint a kiskereskedők működési környezetét tekintve Belgium a hatodik legkorlátozóbb tagállam. A 2019. évi nemzeti reformprogram kiemeli a kiskereskedelmi egységek létrehozásának megkönnyítése céljából a Brüsszel fővárosi régióban a közelmúltban bevezetett reformokat. A távközlési piacot a nagymértékű koncentráció jellemzi (amit a közelmúltbeli felvásárlások tovább fokoztak), és gyenge a verseny. Ezt a helyhez kötött szolgáltatások hasonló országokéhoz képest viszonylag magas árai is szemléltetik. A vezetékes hálózatok esetében a kiskereskedelmi piacot az inkumbens szolgáltatókból és a kábelhálózat-üzemeltetőkből álló, földrajzilag meghatározott duopóliumok jellemzik. Ez akadályokat képezhet néhány szolgáltató esetében az olyan kombinált szolgáltatáscsomagok nyújtásában, amelyek vezetékes és mobil szolgáltatást tartalmaznak. A 2019. évi nemzeti reformprogram kiemeli, hogy elfogadásra került a gazdasági törvény reformja, ami javítja a versenyjogi megfelelőséget és az eljárások hatékonyabbá tételével a belga versenyhatóság működését, továbbá csökkenti a „Cour des Marchés/Marktenhof ”előtti további jogviták kockázatát. A belga versenyhatóság más tagállamok versenyhatóságaihoz képest korlátozott erőforrásokkal rendelkezik.

                  (22)

                  Az uniós alapoknak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti az ajánlásokban megjelölt hiányosságok egy részének orvosolását, különösen a 2019. évi országjelentés D. mellékletében szereplő területeken. Ez lehetővé tenné Belgium számára, hogy az azonosított ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat, a regionális különbségeket is figyelembe véve.

                  (23)

                  A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a belga gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi stabilitási programot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Belgiumnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Belgium fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (24)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi stabilitási programot, és véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Belgium 2019-ben és 2020-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

         1.

            Biztosítsa, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2020-ban ne haladja meg az 1,6 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A többletbevételeket használja fel az GDP-arányos államadósság csökkentésének felgyorsítására. Folytassa a reformokat annak érdekében, hogy biztosítsa a tartós ápolás-gondozás és a nyugdíjrendszer költségvetési fenntarthatóságát, többek között a munkaerőpiacról történő korai kilépési lehetőségek korlátozásával. A közberuházások ösztönzése érdekében, különösen a kiadások felülvizsgálata révén, javítsa a közkiadások hatékonyságát és összetételét, valamint a fiskális politikák összehangolását valamennyi kormányzati szint között.

         2.

            Szüntesse meg a munkavállalási hajlandóságot hátráltató tényezőket és javítsa az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatékonyságát, különösen az alacsony képzettségűek, az idősebb munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkezők esetében. Javítsa az oktatási és képzési rendszerek teljesítményét és befogadó jellegét, valamint kezelje a strukturális munkaerőhiányt.

         3.

            Állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a fenntartható közlekedést – többek között a vasúti infrastruktúra modernizálását –, az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra való átállást és az energetikai átmenetet, valamint a kutatást és az innovációt, különösen a digitalizációt, figyelembe véve a regionális különbségeket is. A közösségi és alacsony kibocsátású közlekedés keresletének és kínálatának növelése érdekében az ösztönzők megerősítésével és a korlátozások megszüntetésével kezelje a súlyosbodó mobilitási kihívásokat.

         4.

            A vállalkozói készség ösztönzése és a szolgáltatások – különösen a telekommunikáció, kiskereskedelem és szakmai szolgáltatások – terén a verseny korlátainak megszüntetése érdekében csökkentse a szabályozási és adminisztratív terheket.

         Kelt Brüsszelben, 2019. július 9-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            M. LINTILÄ

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 136., 2019.4.12., 1. o.

         (4)  HL C 320., 2018.9.10., 1. o.

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (6)  A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás meghatározása négyéves időszakra való simítással történt. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2019. július 9.) Bulgária 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2019. évi konvergenciaprogramját

text:
               5.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 301/8

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. július 9.)
      Bulgária 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2019. évi konvergenciaprogramját
      (2019/C 301/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. Az Európai Tanács a 2019. március 21-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Bulgáriára vonatkozó 2019. évi országjelentést 2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások (3) végrehajtása terén Bulgária által elért eredményeket, az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2019. február 27-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen a pénzügyi ágazat sebezhetősége a vállalati szektort jellemző jelentős eladósodottsággal és nemteljesítő hitelekkel párosul. Miközben előrelépés történt az egyensúlyhiány forrásainak kezelése terén, kulcsfontosságú lesz a banki és nem banki pénzügyi ágazatokon belüli felügyeletre és irányításra vonatkozó, közelmúltban bevezetett reformok teljeskörű végrehajtása és nyomon követése.

                  (3)

                  Bulgária 2019. április 24-én benyújtotta 2019. évi nemzeti reformprogramját és 2019. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (4)

                  Az európai strukturális és beruházási alapoknak (esb-alapok) a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

                  (5)

                  Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2019. évi konvergenciaprogramjában a kormány a 2018. évi, a bruttó hazai termék (GDP) 2 %-át kitevő államháztartási többletből kiindulva 2019-ben 0,3 %-os hiányra, 2020-ban pedig 0,4 %-os, 2021-ben 0,2 %-os, 2022-ben 0,1 %-os GDP-arányos többletre törekszik. Az újraszámított strukturális egyenleg (5) alapján a középtávú költségvetési célt – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt – Bulgária továbbra is, a programidőszak egésze során túlteljesíti. A 2019. évi konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság-ráta a 2018-as 22,6 %-os értékről 2022-re várhatóan fokozatosan 16,7 %-ra csökken. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan 2019-ben a GDP 0,7 %-ának, 2020-ban pedig a GDP 0,6 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Bulgária az előrejelzések szerint 2019-ben és 2020-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

                  (6)

                  Az adóbevételek és az adózási fegyelem javulnak, és számos kezdeményezés van folyamatban e téren. Az adóbehajtás azonban úgy tűnik, nem javul mindenhol azonos ütemben. Ez különösen igaz a munkával kapcsolatos adók és a társadalombiztosítási járulékok, valamint a jövedéki adók egyes kategóriái esetében. Bizonyított az is, hogy a be nem jelentett munkavégzés és az üzemanyagok tiltott kereskedelme továbbra is kihívást jelent. Az adóbehajtás javítása érdekében tett erőfeszítések fenntartása és az adórendszer specifikus területein tett további célzott intézkedések döntő jelentőségűek a még mindig jelentős árnyékgazdaság további csökkentésében.

                  (7)

                  A kormány lépéseket tett az állami kiadások eredményességének javítására. A Világbank felülvizsgálta számos közintézmény (minisztérium és önkormányzat), valamint két, a rendvédelemre és a tűzoltásra, illetve a hulladékgazdálkodásra vonatkozó kísérleti program kiadásait, és kézikönyvet is kiadott a kormány által folytatandó jövőbeli felülvizsgálatokhoz. A 2018. évi középtávú költségvetési stratégiában a kormány számos teljesítménymutatót vezetett be a különböző szakpolitikai területekre fordított kiadások hatásának jövőbeli értékelésére, valamint a költségvetés értékelésére és tervezésére vonatkozóan. E kezdeményezések nyomán várhatóan javulni fog a közkiadások minősége, hatékonysága és átláthatósága, következésképpen pedig a közjavak mennyisége és minősége.

                  (8)

                  Az állami tulajdonú vállalatok gyenge irányítása is nagyban tükröződik azok gazdasági teljesítményében. Folyamatban van az állami tulajdonban lévő vállalatirányítás jogi keretének reformja a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) együttműködésben és a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálatának támogatásával. A reform célja a jelenlegi hiányosságok kezelése a nemzeti jogszabályoknak az OECD állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó vállalatirányítási iránymutatásaihoz történő igazításával. A keret elfogadása és hatékony végrehajtása biztosítja a folytonosságot, és döntő fontosságú lesz a reform sikere szempontjából.

                  (9)

                  A kedvező gazdasági környezetben a bankok tőke- és likviditási rátái átlagosan javultak. Ezzel párhuzamosan a nem pénzügyi vállalatok nemteljesítő hitelei visszaestek, bár továbbra is magasak. A nemteljesítő hitelek másodlagos piaca dinamikusabbá vált. A bolgár nemzeti bank 2019. május 30-án határozatot fogadott el a nemteljesítő és az átstrukturált kitettségek kezelésére vonatkozó EBH-iránymutatások végrehajtásáról. A pénzügyi ágazat felülvizsgálatából eredő nyomonkövetési intézkedések megerősítették a bankszektort, ám továbbra is vannak sebezhető pontok. A 2018. évi új szabályozási kezdeményezések közé tartoztak a nagykockázat-vállalásokra és az egymással kapcsolatban álló ügyfelek azonosítására, az anticiklikus tőkepufferráta növelésére, valamint a hitelfelvevőket célzó intézkedésekre vonatkozó makroprudenciális eszközök bevezetésére vonatkozó szabályok. A kapcsolt felek között fennálló kitettségekre vonatkozó jogalkotási kezdeményezések nyomon követése, a kapcsolt feleknek nyújtott hitelek korlátozása és a biztosítékokkal kapcsolatos rendelkezések megsértésének szankcionálása érdekében tett folyamatos felügyeleti erőfeszítések kulcsfontosságúak a megbízható üzleti gyakorlatok támogatásához. A bankok szanálására vonatkozó keretrendszer erősítése egy további olyan folyamatban lévő intézkedés, amely hozzá fog járulni a pénzügyi szektor rezilienciájának növeléséhez.

                  (10)

                  A fizetésképtelenségi reform befejezése segíthet csökkenteni a magánszektor magas adósságállományát és a nemteljesítő hitelek még mindig magas arányát. Néhány hiányzó elem csökkenti a fizetésképtelenségi keret hatékonyságát és eredményességét, ami lassú és költséges fizetésképtelenségi eljárásokhoz vezet. Ugyanakkor a megfelelő nyomonkövetési eszközök hiánya megakadályozza a jelenlegi és új, fizetésképtelenséget megelőző és fizetésképtelenségi eljárások megfelelő elemzését, és nem teszi lehetővé konkrét szűk keresztmetszetek vagy gyenge pontok azonosítását. Bulgária 2018 októberében támogatást kért a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálatától a fizetésképtelenségi keret reformjának megvalósítása érdekében. A projekt azonosítja a fizetésképtelenségi keret hiányosságait és ütemtervet hoz létre azok kezelésére. Fontos a reform lendületének fenntartása és a következő ütemterv végrehajtása.

                  (11)

                  Bulgária 2018-ban, majd 2019 májusában jogszabály-módosításokat fogadott el és jelenleg az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) (negyedik pénzmosási irányelv) teljes mértékben következetes átültetésén dolgozik. Figyelmet kell fordítani ezen intézkedések hatékony végrehajtására. A hatóságok még mindig nem véglegesítették és nem jelentették be a nemzeti kockázatértékelést, amely a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozó megfelelő nemzeti politikák kidolgozásának sarokköve. Emellett a bankszektor közelmúltbeli fejleményei arra utalnak, hogy erősíteni kell a nemzetközi pénzügyi tranzakciók nemzeti felügyeletét, és biztosítani kell a pénzmosás elleni keretrendszer hatékony végrehajtását. A korrupció kockázatát jobban kell kezelni, mivel az a pénzmosás alapbűncselekménye. A bolgár hatóságoknak konkrét eredményeket kell felmutatniuk, és folyamatos munkájukat a magas szintű korrupciós ügyekben hozott jogerős határozatokkal kell alátámasztaniuk. A pénzügyi nyomozás és a pénzügyi profilalkotás használata korlátozott mértékű.

                  (12)

                  Átalakítják az árnyékbank-felügyeletet. A Pénzügyi Felügyeleti Bizottság az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal együttműködve cselekvési tervet fogadott el 2017 szeptemberében a nem banki pénzügyi felügyelet reformjával kapcsolatban. A cselekvési terv jelenleg még folyamatban lévő, maradéktalan és kellő időben történő végrehajtása és alkalmazása hozzá fog járulni a nem banki pénzügyi szektor megfelelő felügyeletéhez. A másodlagos jogszabályok olyan módosításai vannak érvényben, amelyek célja az értékelési szabályok és alkalmazásuk javítása. Ezek hatékony végrehajtása és érvényesítése a korábban feltárt, fennmaradó értékelési kérdésekkel foglalkozna. Végül, a csoportszintű felügyelet továbbra is kihívást jelent a kockázatalapú biztosítás megfelelő felügyeletének területén.

                  (13)

                  A gépjármű-biztosítási ágazat rendelkezik néhány sebezhető ponttal. A kártérítésre vonatkozó, részletesen meghatározott szabályok elősegítenék a bírák megközelítésének összehangoltságát az egyedi esetekben való döntés során. Ez a módszertan hosszabb távon hozzájárulna a költségek, a volatilitás és a biztosítási kockázat csökkentéséhez a gépjármű-felelősségbiztosítás területén. Az ágazat fenntarthatósága számára is előnyös lenne az olyan fejlettebb árképzés, amely figyelembe veszi az ügyfelek vezetési múltját. A Pénzügyi Felügyeleti Bizottság bonus-malus rendszerről szóló javaslata széles körű nyilvános vita tárgyát képezi. Végül, a „zöldkártya-iroda” likviditása komoly aggályokat vetett fel, főként amiatt, hogy egy bolgár biztosító nem fizette ki a kárigényeket. A rendszer hitelessége és hatékonysága szempontjából döntő fontosságú, hogy valamennyi tag szigorúan betartsa kötelezettségeit.

                  (14)

                  Az infrastruktúra jelentős beruházási hiányosságokkal küzd. A közlekedési infrastruktúra lefedettsége és minősége javult, ám továbbra is az uniós átlag alatt marad. A transzeurópai közlekedési hálózat Bulgáriában még mindig befejezetlen. Ezenkívül az elmúlt öt évben jelentősen nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A vasúti és közúti szakaszok, valamint a meglévő európai vasúti forgalomirányítási rendszerek és intelligens közlekedési rendszerek további fejlesztésére van szükség. Bulgáriát a települési szennyvíz tekintetében alacsony bekötöttségi és szennyvíztisztítási ráta jellemzi magas a légszennyezettség, valamint a települési hulladékok lerakókban történő elhelyezésének aránya, az újrafeldolgozás aránya pedig jóval alacsonyabb az uniós átlagnál. A fenntartható vízgazdálkodás, az erőforrás-hatékonyság és a körforgásos gazdaságra való áttérés előmozdítását célzó beruházásokra van szükség. Emellett jelentős beruházási igények mutatkoznak az energia, az éghajlatváltozás mérséklése és az alkalmazkodás terén. A gazdaság magas energiaintenzitása és az energiahatékonysági célkitűzések teljesítése terén elért lassú előrehaladás – különösen az építőipari ágazatban – visszafogja az ország vállalkozásai termelékenységét és versenyképességét. Ezért fokozni kell az erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy jelentős energia-megtakarítást érjenek el az ipari, a közlekedési és az építőipari ágazatban megvalósuló célzott beruházások által. A tiszta energetikai infrastruktúrába (mint például a tiszta és alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termelés, az energiahálózatok összekapcsolása és az intelligens hálózatok) történő beruházások növelése, a Bulgária nemzeti éghajlatváltozási és energiaügyi tervének javaslatában ismertetett prioritásokkal összhangban tovább erősítené a gazdaság általános versenyképességét és az emberek életminőségét.

                  (15)

                  Az állami kutatási költségvetés 2018-as növekedése ellenére a kutatás-fejlesztésre (K+F) fordított kiadások továbbra is nagyon alacsonyak mind a magán-, mind a közszférában. A kutatás-fejlesztési magánberuházásokat nagy multinacionális vállalatok uralják, és a fővárosi régióban koncentrálódnak. A reformok végrehajtásának lassúsága és a kutatás-fejlesztési és innovációs rendszer nagy fokú töredezettsége gátolja a K+F-beruházások hozzájárulását a termelékenységhez és a növekedéshez. Az egyetemek és kutatóintézetek nagy része továbbra is gyengén teljesít a magas színvonalú tudományos kutatásban. A tudomány és a vállalkozások közötti kapcsolatok továbbra is nagyon gyengék, és a humán tőke rendelkezésre állása a K+F-rendszerben komoly aggodalomra ad okot. A klaszterek és a bennük rejlő potenciál Bulgáriában fejletlen, ezt leggyakrabban a kritikus tömeg hiánya okozza. További reformok, valamint a hatékony kormányzás és a közberuházások együttesen maximalizálhatják a termelékenységre és a növekedésre gyakorolt hatást, és támogathatják a gazdaság versenyképességét. Emellett a vállalkozások digitalizálásának növelése és az új üzleti modellek bevezetése alapvető fontosságú az ország termelékenysége szempontjából.

                  (16)

                  A közigazgatási és e-kormányzati reformok továbbra is lassúak, a javulás elégtelen, míg az üzleti környezet továbbra is gyenge. Számos intézkedést fogadtak el, ám gyakorlati végrehajtásuk lassú. Az intézményi hiányosságok, a szabályozási bizonytalanság, a korrupció és az elégtelen munkaerő-kínálat továbbra is a beruházások fő akadályai közé tartoznak. A nagyobb átláthatóság, az egyértelműbb szabályok és a hosszú távú kilátások kedvezően hatnának a közszektor irányítására. A limitált pénzügyi és emberi erőforrásnak köszönhetően a termékvizsgálat és a biztonság területén is hiányosságok figyelhetők meg. Továbbá, bár a nemzeti közbeszerzési stratégia intézkedéseinek túlnyomó többségét elfogadták, végrehajtásuk folyamatos nyomon követést, ellenőrzést és értékelést igényel. A közvetlen odaítélések fokozott használata és azon eljárások magas száma, amikor csak egyetlen pályázó indul, jelentős akadályokat gördíthet a rendszer átláthatósága és hatékonysága elé. A közbeszerzési ágazat adminisztratív kapacitása folyamatos kihívást jelent, csakúgy, mint az állami beszerzők professzionalizálása és a vásárlások összessége. Az elektronikus közbeszerzés elterjedésének jelentős késedelme megakadályozza a közbeszerzési eljárások átláthatóságának és hatékonyságának további fejlesztését.

                  (17)

                  A munkaerőpiac fejlődött, de a kihívások nem szűntek meg. A foglalkoztatási ráta elérte a legmagasabb szintet mióta Bulgária csatlakozott az Unióhoz, és a munkanélküliségi ráta az uniós átlag alatt van. E kedvező fejlemények ellenére egyes csoportok, például az alacsony képzettségűek, a fiatalok, a romák és a fogyatékossággal élők még mindig nehézségekbe ütköznek a munkakeresés során. Folyamatban van egyedi intézkedések végrehajtása a tartósan munkanélküli személyek támogatására, akik 2018-ban az aktív népesség 3 %-át tették ki. A hatékony és folyamatos tájékoztatási intézkedések, az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák és az integrált foglalkoztatási és szociális szolgáltatások kombinációja javíthatná a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztathatóságát és az elhelyezkedés esélyeit.

                  (18)

                  Bulgáriában a növekvő szakemberhiány jelentős beruházásokat tesz indokolttá. Ha a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések színvonala és hatékonysága javulna, a fiatalok könnyebben foglalkoztathatóak lehetnének. Továbbá, a felnőtt lakosság körében nagyon alacsony a továbbképzésben és átképzésben való részvétel. A digitális készségek fejlesztésének ösztönzésére irányuló intézkedések ellenére Bulgária alapvető digitális készségei (az egyének 29 %-a rendelkezik alapvető digitális készségekkel, míg az uniós átlag 57 %) továbbra is a legalacsonyabbak között van az Unióban.

                  (19)

                  A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet minimálbér megállapításáról szóló egyezményének ratifikációja és a 2018 során folytatott számos tárgyalási forduló ellenére a munkaadók és a szakszervezetek továbbra is eltérő állásponton vannak a minimálbér megállapításakor alkalmazandó kritériumokkal kapcsolatban. Nagyobb konszenzus kialakítására van szükség az objektív és átlátható bérmegállapítási mechanizmussal kapcsolatban. Mindeközben úgy tűnik, hogy annak ellenére, hogy nőtt a szociális partnerek szakpolitikák és a reformok kialakításába és végrehajtásába történő bevonása, továbbra is szükség van a megerősített szociális párbeszéd folyamatos támogatására.

                  (20)

                  A még mindig alacsony oktatási eredményeket továbbra is erősen befolyásolja a szülők társadalmi-gazdasági helyzete. Ez rámutat az oktatási és képzési rendszer minőségével és befogadó jellegével kapcsolatos kihívásokra. Bulgária oktatásra fordított beruházása nem elegendő, különös tekintettel az iskola előtti nevelésre és az alapfokú oktatásra, két olyan területre, amelyek nélkülözhetetlenek az esélyegyenlőség korai életkorban történő megteremtéséhez. Alacsony a részvétel a minőségi kisgyermekkori nevelésben és gondozásban, különösen a romák és más hátrányos helyzetű csoportokból származó gyermekek esetében. A korai iskolaelhagyás szintje még mindig magas, amelynek negatív következményei vannak a jövőbeli foglalkoztathatóságra és a munkaerőpiac eredményeire nézve. Továbbra sem elégséges a szakoktatás és -képzés munkaerőpiaci relevanciája, sem a duális szakképzéshez való hozzáférés. Bár néhány intézkedés folyamatban van, további erőfeszítésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a felsőfokú végzettséggel rendelkezők készségei hozzájáruljanak a rövid- és középtávú szakemberhiány következetes megoldásához. Intézkedéseket hoztak a tanárok átképzésére és a szakma vonzóbbá tételére. A tanároknak szóló alap- és továbbképzések azonban további megerősítésre szorulnak és további erőfeszítésekre van szükség oktatási személyzet munkakörülményeinek javítása érdekében.

                  (21)

                  Bulgáriában továbbra is magas a jövedelmi egyenlőtlenség, illetve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázata. Bár csökkenő tendenciát mutat, a szegénység, illetve a társadalmi kirekesztettség mértéke 2018-ban 32,8 % volt, ami még mindig jóval az uniós átlag felett van. A szociális biztonsági rendszer nem terjed ki minden munkavállalóra, és a szociális védelmi rendszer nem elegendő a jelentős társadalmi problémák megoldására. Ez a szociális kiadások alacsony szintjét, a szociális szolgáltatások egyenlőtlen területi elérhetőségét és az adórendszer korlátozott újraelosztási hatásait tükrözi. 2018-ban a népesség leggazdagabb 20 %-ának jövedelme 7,7-szer magasabb volt, mint a legszegényebb 20 %-ának, ami még mindig az egyik legmagasabb az Unióban. Egyes intézkedések ellenére a minimumjövedelem megfelelősége és lefedettsége továbbra is korlátozott, és még mindig hiányzik rendszeres frissítésének objektív mechanizmusa. Az aktív befogadásra irányuló integrált megközelítés gyenge minősége és hiánya akadályozza a szociális szolgáltatásokat. Továbbra is különbségek tapasztalhatók a szociális szolgáltatásokhoz, az egészségügyi ellátáshoz és a tartós ápolás-gondozáshoz való hozzáférés terén. Ez aláássa a legkiszolgáltatottabb csoportok – például a romák, a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élők és a vidéki területeken élők – átfogó támogatását. A lakosság egy része nehezen jut megfizethető lakhatáshoz. Ezért több erőfeszítésre van szükség az aktív befogadás előmozdításához, a kiszolgáltatott csoportok – köztük a romák – társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdításához, a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javításához és az anyagi nélkülözés kezeléséhez.

                  (22)

                  Az egészségügyi ágazatot még mindig alacsony közkiadások jellemzik. A korlátozott erőforrások egyenlőtlen eloszlása és az alacsony egészségbiztosítási lefedettség miatt az emberek Bulgáriában korlátozott mértékben férnek hozzá az egészségügyi ellátáshoz. A betegek által közvetlenül fizetett térítések jelentősek, mivel ellensúlyozniuk kell a közkiadások alacsony szintjét. A háziorvosok alacsony száma korlátozza az alapellátást. Jelentős hiány figyelhető meg az egy főre jutó nővérek számában, ami az egyik legalacsonyabb az Unióban. A nemzeti egészségügyi stratégia gyorsabb és hatékonyabb végrehajtása segítene kezelni ezeket a hiányosságokat.

                  (23)

                  Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében a Bizottság folytatja a bolgár igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem figyelemmel kísérését. Ezek a területek nem szerepelnek a Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban, azonban fontosak ahhoz, hogy pozitív üzleti környezet alakuljon ki az országban. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus 2018 novemberében készült jelentése szerint Bulgária folytatta az igazságszolgáltatás reformálására, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén fennálló hiányosságok kezelésére irányuló erőfeszítéseit, ám számos területen további intézkedésekre van szükség. A Bizottság várhatóan 2019 őszének elején újra értékelni fogja az előrehaladást.

                  (24)

                  Az uniós alapoknak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti az ajánlásokban megjelölt hiányosságok egy részének orvosolását, különösen a 2019. évi országjelentés D. mellékletében szereplő területeken. Ez lehetővé tenné Bulgária számára, hogy az azonosított ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat, a regionális különbségeket is figyelembe véve. E beruházások sikerének egyik fontos tényezője az ezen alapok kezelését biztosító nemzeti igazgatási kapacitás megerősítése.

                  (25)

                  A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Bulgária gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi konvergenciaprogramot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak azoknak Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (26)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi konvergenciaprogramot, és azt a véleményt (7) fogalmazta meg, hogy Bulgária várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

                  (27)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi nemzeti reformprogramot és a 2019. évi konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Bulgária 2019-ben és 2020-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

         1.

            Célzott intézkedések révén javítsa az adóbehajtást az üzemanyag és a munkaerő után fizetendő adók területén. A jövőbeli jogszabályok elfogadása és hatálybaléptetése által korszerűsítse az állami tulajdonban lévő vállalatok irányítását.

         2.

            Biztosítsa a bankszektor stabilitását a felügyelet megerősítése, valamint az eszközök – többek között a banki biztosítékok – megfelelő értékelésének és a nemteljesítő hitelek működő másodlagos piacának az előmozdítása révén. Biztosítsa a hatékony felügyeletet és a pénzmosás elleni keretrendszer végrehajtását. Erősítse meg a nem banki pénzügyi ágazatot a kockázatalapú felügyelet, a közelmúltban elfogadott értékelési iránymutatások és a csoportszintű felügyelet hatékony végrehajtásával. Hajtsa végre a fizetésképtelenségi keretben azonosított hiányosságok kezelésére vonatkozó ütemtervet. Segítse elő a gépjármű-biztosítási ágazat stabilitását a piaci kihívások és a fennmaradó strukturális gyengeségek kezelése révén.

         3.

            Állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a kutatást és innovációt, a közlekedést, mindenekelőtt annak fenntarthatóságát, a vízügyi, a hulladékgazdálkodási és az energetikai infrastruktúrát és az energiahatékonyságot, figyelembe véve a regionális egyenlőtlenségeket, valamint javítva az üzleti környezetet.

         4.

            Erősítse meg a foglalkoztathatóságot a készségek – többek között a digitális készségek – fejlesztése révén. Javítsa az oktatás minőségét, munkaerőpiaci relevanciáját és befogadó jellegét, különösen a romák és más hátrányos helyzetű csoportok esetében. Kezelje a társadalmi befogadást az integrált foglalkoztatási és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása és a foglalkoztatást helyettesítő támogatás hatékonyabbá tétele révén. Javítsa az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, többek között a közvetlen kifizetések csökkentése és az egészségügyi szakemberek hiányának kezelése révén.

         Kelt Brüsszelben, 2019. július 9-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            M. LINTILÄ

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 320., 2018.9.10., 7. o.

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (5)  A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2019. július 9.) Csehország 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2019. évi konvergenciaprogramját

text:
               5.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 301/15

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. július 9.)
      Csehország 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Csehország 2019. évi konvergenciaprogramját
      (2019/C 301/03)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2018. november 21-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2019. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. Az Európai Tanács a 2019. március 21-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2018. november 21-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Csehországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Csehországra vonatkozó 2019. évi országjelentést 2019. február 27-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2018. július 13-án elfogadott országspecifikus ajánlások (3) végrehajtása terén Csehország által elért eredményeket, az előző években elfogadott ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Csehország által elért eredményeket.

                  (3)

                  Csehország 2019. április 30-án benyújtotta a 2019. évi nemzeti reformprogramját és a 2019. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (4)

                  Az európai strukturális és beruházási alapoknak a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

                  (5)

                  Csehország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2019. évi konvergenciaprogramjában a kormány azzal számol, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,3 %-ának megfelelő 2019-es többletből 2020-ban a GDP 0,2 %-ának megfelelő hiányba fordul át, ami az előrejelzés alapján 2022-ig tovább romlik a GDP 0,5 %-ára. Az újraszámított strukturális egyenleg (5) alapján a Cseh Köztársaság a programidőszakban továbbra is túlteljesíti középtávú költségvetési célját, amely 2019-ben a GDP 1 %-ának megfelelő, 2020-tól pedig a GDP 0,75 %-át kitevő strukturális hiány. A 2019. évi konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ig várhatóan fokozatosan 29,7 %-ra csökken. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A költségvetési célok elérésével kapcsolatos kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek: a közszférabeli bérek és a szociális transzferek várható további növekedésével a GDP-arányos összbevétel kismértékű csökkenése áll szemben. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2019-ben romlik, és várhatóan a GDP 0,1 %-a körüli hiányt mutat, 2020-ban pedig a GDP –0,4 %-a lesz, vagyis a középtávú költségvetési cél felett marad. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Csehország az előrejelzések szerint 2019-ben és 2020-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

                  (6)

                  Csehország hosszú távon az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos közepes kockázattal szembesül, elsősorban az elöregedéssel összefüggő kiadások miatt. A hosszú távú fenntarthatóságot legfőképpen a nyugdíjkiadások befolyásolják hátrányosan, mivel a várakozások szerint 2070-re GDP-arányosan körülbelül 2 százalékponttal nőnek. Hosszú távú kockázatokkal kell számolni a kedvezőtlen demográfiai fejlemények miatt, amihez társul a törvényben előírt nyugdíjkorhatár felső határának 65 évre történő korlátozása. Ennek következtében az időskorú eltartottak aránya, vagyis az idősek száma az aktív népességhez képest közel megduplázódik, és 2070-ben eléri az 50 %-ot. A közelmúltbeli intézkedések javítják a nyugdíjak megfelelőségét. A nyugellátások nagyvonalúbb indexálása mellett a kormány növelte az alapnyugdíj összegét, és kiegészítette az idősebb nyugdíjasok nyugdíját. Ezekhez a lépésekhez azonban nem kapcsolódnak a fenntarthatóság javítására irányuló szakpolitikák. Például a törvényben előírt nyugdíjkorhatár kiigazítása nem történik meg automatikusan a várható élettartam növekedésével összhangban. Jelenleg (a törvényben előírt és a korengedményes nyugdíj tekintetében is) a nyugdíjkorhatár módosítását a kormánynak kell javasolnia, és azt a Parlamentnek jóvá kell hagynia. Ezek az intézkedések olyan munkaerőpiaci politikákkal is kombinálhatók, amelyek támogatják a hosszabb szakmai pályafutást és az alulreprezentált csoportok bevonását. Az elöregedéssel kapcsolatos állami egészségügyi kiadások előre jelzett növekedése 2070-ig GDP-arányosan 1,1 százalékpontot tesz ki, ami csökkenti a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát is. Ebben az összefüggésben a kórházi ágazat további konszolidációja, valamint az alapellátásba, továbbá az integrált egészségügyi és szociális ellátásba való beruházás javíthatja az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát.

                  (7)

                  Ugyan a Cseh Nemzeti Bank ajánlást tehet a jelzálog-hitelezés makroprudenciális korlátozására, de a jelenlegi jogszabályok alapján szankcionálási jogköre korlátozott, mivel nem rendelkezik hivatalos felhatalmazással a korlátok betartatására. Bár a cseh bankok általánosságban megfelelnek az ajánlásoknak, kötelező erejű, jogszabályban rögzített korlátokkal valószínűleg növelni lehetne a megfelelés szintjét a cseh bankok és egyéb jelzálog-hitelezők körében, biztosítva ezáltal a pénzügyi stabilitást, és csökkentve a hitelfelvevők kockázatait. A Cseh Nemzeti Bankról szóló törvényt módosító jogalkotási javaslatról még folynak a tárgyalások.

                  (8)

                  Mindamellett, hogy történt némi javulás, a korrupció továbbra is komoly problémát jelent a vállalkozások számára, és a gazdasági tevékenység gátját jelentheti. Pozitívum, hogy a 2017-ben bevezetett – többek között a közbeszerzésre vonatkozó – reformok végrehajtása folyamatban van, és a kormány végül elfogadott néhány függőben lévő intézkedést, amelyeket egyeztetésre a Parlament elé terjesztett. Ezek közé tartozik a legfőbb ellenőrző hivatal hatáskörének a régiókra és az önkormányzatokra való kiterjesztésével, valamint az állami vállalatokba történő kinevezésekkel kapcsolatos javaslat; ez a terület összeférhetetlenségi problémákat vethet fel, ezért itt elengedhetetlen a szabályozás. A visszaélést bejelentő személyek védelmére és a lobbitevékenységre vonatkozó javaslatokat ugyanakkor még nem fogadták el.

                  (9)

                  Csehországban a munkaerőpiac jó teljesítményt nyújt. A foglalkoztatás az elmúlt hét évben folyamatosan nőtt, a munkanélküliség pedig jelentősen csökkent. Mindazonáltal a kisgyermekes nők, az alacsony képzettségűek és a fogyatékossággal élők munkaerőpiaci potenciálja továbbra is kihasználatlan. A munkaerőhiány tükrében ezért egyértelműen szükség van a munkaerőpiaci részvételük növelésére. A szülői szabadságot rugalmasabbá tevő közelmúltbeli intézkedések és a gyermekgondozási létesítmények számának emelkedése ellenére a nemek közötti foglalkoztatási egyenlőtlenség és bérszakadék továbbra is jelentős. A nők foglalkoztatási rátája jelentősen elmarad a férfiakétól. A megfizethető gyermekgondozási szolgáltatások szűkössége, a hosszú szülői szabadság, a rugalmas munkafeltételek szűk körű alkalmazása és a hosszú távú ellátást biztosító létesítmények hiánya még mindig nagymértékben befolyásolja a munkaerőpiaci részvételt. 2017-ben a háromévesnél fiatalabb gyermekek mindössze 6,5 %-a járt bölcsődébe (az uniós átlag 34,2 %). Bár a népesség kis hányadát teszik ki, az alacsony képzettségűek foglalkoztatási rátája jóval elmarad a közepesen és magasan képzettek foglalkoztatási rátájától. Hasonlóan, a fogyatékossággal élők foglalkoztatási rátája továbbra is alacsony. Az állami foglalkoztatási szolgálatok – korlátozott kapacitásuk miatt – jelenleg nem tudnak személyre szabott, folyamatos támogatást nyújtani az álláskeresők számára. Az állami foglalkoztatási szolgálatok bevonási és aktiválási kapacitásainak növelése hatékony és jól irányzott aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel kiegészülve hozzájárulna a hátrányos helyzetű csoportok részvételének növeléséhez.

                  (10)

                  Egy nagymértékben a feldolgozóiparra épülő gazdaságban a munkaerőpiaci és demográfiai korlátok indokolttá teszik az oktatásra és képzésre – így többek között a foglalkoztatott felnőttekre – fordított beruházások fokozását annak biztosítása érdekében, hogy az ország kezelni tudja a gazdaság strukturális változásaiból, például a jövőbeli technológiai változásokból eredő kihívásokat. A minőségi strukturális munkaerőhiány – többek között a jövőbeli automatizálásból és robotizációból eredő strukturális munkaerőhiány – különösen a digitális ágazatban jelentkezhet. Az új munkahelyek új kompetenciákat és jelentős beruházást igényelnek, különösen a fejlettebb technikai szakmai készségek és a digitális készségek terén, amelyekre várhatóan a jelenlegi mechanikus tevékenységek automatizálását követően lesz szükség. Bár az elmúlt években számos kezdeményezés indult útjára az átfogó készségstratégia bevezetésére, ezek még nem épültek be egy valódi, átfogó rendszerbe.

                  (11)

                  Az oktatási teljesítményt továbbra is erősen befolyásolja a diákok társadalmi-gazdasági háttere. 2016-ban az Európai Szociális Alap támogatásával az oktatás inkluzívabbá tételére irányuló reform kezdődött. Sikere a megfelelő és fenntartható nemzeti finanszírozás rendelkezésre állásától, a tanárok és oktatási asszisztensek képzésétől, valamint a közvélemény inkluzív oktatás előnyeivel kapcsolatos tudatosságának növelésétől függ majd. Bár az eredmények összességében pozitívak, az inkluzív oktatási reform hatása a roma gyermekek többségi oktatásban való részvételére még mindig korlátozott. A nem elegendő beruházás, a tanári szakma csekély vonzereje és a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek visszafogják az elérhető oktatási színvonalat. A szakma alacsony presztízse, a közelmúltbeli béremelés ellenére a más szakmákhoz viszonyítva alacsony bérek, valamint a korlátozott szakmai előmeneteli lehetőségek miatt tanárhiány van. A tanári szakma továbbra is viszonylag kevéssé vonzó a tehetséges fiatalok számára. Következésképpen a képzett tanárok hiánya a kedvezőtlen demográfiai előrejelzésekkel kombinálva azt mutatja, hogy a jövőben még nagyobb problémát jelenthet a tanárok felvétele és megtartása.

                  (12)

                  Annak ellenére, hogy Csehország tranzitország, még mindig nem fejeződött be az európai közlekedési hálózatok – többek között a TEN-T folyosók – kiépítése. Hiányosságok vannak az elővárosi közlekedési infrastruktúra terén, ami a lakások megfizethetősége és a munkába járás szempontjából is problémát jelent. A gyenge közlekedési kapcsolatok az üzleti tevékenységet is gátolják, különösen a távoli területeken. Bár a nagyvárosi területeken folyamatban van a szuburbanizáció, az elővárosi közlekedési hálózatok fejletlenek, különösen ami a vasúti infrastruktúrát illeti. A szén-dioxid-kibocsátás csökkentése terén az ország teljesítménye gyenge, különösen a közlekedésben felhasznált megújuló energia arányát és az elektromos járművek elterjedtségét tekintve. Emellett előfordulhat, hogy az elektromos járművek számára kialakított töltőállomások infrastruktúrájának tervezett bővítése nem lesz elegendő a jövőbeli kereslet kielégítésére. A fenntartható közlekedésre irányuló beruházások növelése hozzájárulhat a levegő- és zajszennyezés visszaszorításához, és enyhítheti annak közegészségügyi hatását, különösen a városi területeken. A digitális infrastruktúra javul, de a városi és a vidéki területek közötti szakadék továbbra is fennáll, mivel a vidéki háztartások mindössze 59 %-ában érhetők el a gyors széles sávú hálózatok. A rézvezetékes infrastruktúrán alapuló régebbi hálózatok korszerűsítése az állandóhelyű vezeték nélküli hozzáférési megoldásokkal együtt nem lesz elegendő az összekapcsoltságra vonatkozó 2025-re kitűzött célok teljesítéséhez. A jövőbeli összekapcsoltsági igények kezelése érdekében beruházásokra van szükség a nagyon nagy kapacitású (optikai szálas) hálózatok és a megfelelő keresletoldali intézkedések terén.

                  (13)

                  A cseh gazdaság energiaintenzitása továbbra is a legmagasabbak között van az Unióban, mivel az energiahatékonyság – különösen az építőiparban – csak lassan javul. Az energiaintenzitás az ipari ágazatokban és a lakóingatlanok ágazatában a legmagasabb. Az energiahatékonyság javítása lehetőséget kínál Csehország versenyképességének növelésére a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeinek csökkentése, a tisztább iparágak fejlesztése és az értéklánc kiteljesítése révén. A villamosenergia-termelésben a szén van túlsúlyban, és az a szén-dioxid-kibocsátás legnagyobb forrása, jelentős mértékben veszélyeztetve a helyi levegőminőséget. Az elmúlt 5 évben jelentősen nőtt a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a kockázatmegelőzés terén nem történtek megfelelő intézkedések, amelyek a megfelelő megelőzést, a felkészültséget és a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kialakítását szolgálnák.

                  (14)

                  Az adminisztratív és szabályozási terhek hátráltathatják a beruházásokat. Számos cseh vállalkozás tartja a beruházások jelentős akadályának az adminisztratív és szabályozási terheket. A gyorsan változó jogszabályok és az összetett adminisztratív eljárások továbbra is komolyan hátráltatják a vállalkozói tevékenységet. A szerződések érvényesítésének költségei, az adó- és munkaügyi szabályok gyakori változásai, valamint az építési engedélyek megszerzésével kapcsolatos nehézségek potenciálisan visszafogják a befektetéseket az országban. Az adminisztratív terhek mértéke a régiók között is jelentős eltéréseket mutat. A közelmúltban előterjesztett javaslatok célja a tervezési eljárások összetettségének csökkentése, különösen a nagy infrastrukturális projektek esetében. Emellett a kormány 2021-ig új építésitörvény-tervezetet dolgoz ki a szociális partnerek bevonásával. A termékek piacfelügyeletével kapcsolatos hatáskör számos szervezet között oszlik meg, gyakoriak az átfedések, és ez problémát jelent a hatékony koordináció és az eredményes együttműködés szempontjából.

                  (15)

                  A közbeszerzési gyakorlatban – jóllehet az átláthatóság és a biztosított képzés javulóban van – jelentős az elmaradás a versenyképesség terén az egyetlen pályázós eljárások nagy aránya miatt, valamint a minőségi kritériumok használata és a közintézményekbe vetett bizalom terén. A közbeszerzési döntések túlnyomó része továbbra is a legalacsonyabb áron alapul, mivel a stratégiai megközelítés elfogadása még függőben van. Nagyobb hangsúlyt kapott a központosított közbeszerzés és a megosztott szakértelem igénybevétele, a gyakorlati megvalósítás azonban – a nyilvánvaló potenciál ellenére – meglehetősen lassú.

                  (16)

                  Csehország még nem hozott létre a hazai kutatás-fejlesztésen alapuló, teljes mértékben működőképes innovációs ökoszisztémát. A kutatási-fejlesztési intenzitás növekedése ellenére az ország még mindig mérsékelten innovatívnak minősül uniós szinten, ami összefüggésben állhat azzal, hogy a közberuházások terén hiányzik egy teljes mértékben koherens, a gyenge kutatási teljesítmény fokozására, valamint a magánszféra és a tudományos körök közötti együttműködés javítására irányuló stratégia. A termelékenység növekedése főként a nagy külföldi vállalatoktól függ, miközben a hazai vállalkozások a hozzáadottérték-teremtés tekintetében lemaradásban vannak. Emellett viszonylag lassú ütemben nőtt a teljes tényezőtermelékenység, amely a tőke és a munkaerő termelésben való hatékony felhasználását jelző mutató. A hazai innovációra való fokozott összpontosítás a gazdaság egészében fellendítheti a termelékenységet, beleértve a kis- és középvállalkozásokat is.

                  (17)

                  Az uniós alapoknak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti az ajánlásokban megjelölt hiányosságok egy részének orvosolását, különösen a 2019. évi országjelentés D. mellékletében szereplő területeken. Ez lehetővé tenné Csehország számára, hogy az érintett ágazatok tekintetében a lehető legoptimálisabban használja fel az említett alapokat, a regionális különbségeket is figyelembe véve. E beruházások sikerének egyik fontos tényezője az ezen alapok kezelését biztosító nemzeti igazgatási kapacitás megerősítése.

                  (18)

                  A 2019. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a cseh gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2019. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2019. évi konvergenciaprogramot és a 2019. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Csehországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak azoknak Csehország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (19)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2019. évi konvergenciaprogramot, és azt a véleményt (6) fogalmazta meg, hogy Csehország várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

            AJÁNLJA, hogy Csehország 2019-ben és 2020-ban hozzon intézkedéseket a következők érdekében:

         1.

            Javítsa a nyugdíj- és egészségügyi rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát. Fogadja el a függőben lévő korrupcióellenes intézkedéseket.

         2.

            Mozdítsa elő a kisgyermekes nők foglalkoztatását, többek között a megfizethető gyermekgondozás igénybevételének megkönnyítése révén, és javítsa a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztatását. Növelje az oktatási és képzési rendszerek minőségét és inkluzivitását, ideértve a technikai és digitális készségek javítását és a tanári szakma presztízsének növelését.

         3.

            Állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a közlekedést – különös tekintettel annak fenntarthatóságára –, a digitális infrastruktúrát, a karbonszegény gazdaságra és energiatermelésre való átállást, ideértve az energiahatékonyságot, figyelembe véve a regionális különbségeket is. Csökkentse a beruházásokra nehezedő adminisztratív terhet, és támogassa a fokozottabban minőségalapú versenyt a közbeszerzés terén. Szüntesse meg a teljes mértékben működőképes innovációs ökoszisztéma fejlesztésének akadályait.

         Kelt Brüsszelben, 2019. július 9-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            M. LINTILÄ

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 320., 2018.9.10., 12. o.

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (5)  A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

         (6)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.