title: A Bizottság (EU) 2022/554 ajánlása (2022. április 5.) az ukrajnai orosz invázió elől menekülők képesítéseinek elismeréséről

text:
               2022.4.6.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               LI 107/1

      A BIZOTTSÁG (EU) 2022/554 AJÁNLÁSA
      (2022. április 5.)
      az ukrajnai orosz invázió elől menekülők képesítéseinek elismeréséről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Ukrajna ellen 2022. február 24-én, provokáció nélkül indított orosz katonai agressziót és megszállást követően, amelyet az Európai Unió a lehető leghatározottabban elítélt, az Európai Uniónak a háború elől menekülő és védelmet kereső emberek korábban soha nem látott mértékű beáramlásával kell szembesülnie. Az ukrajnai lakóhelyüket elhagyni kényszerült menekülők száma mintegy négymillióra tehető.

                  (2)

                  „A menekültek és az ukrajnai háború elől menekülők iránti európai szolidaritás” című, 2022. március 8-i közleményében (1) a Bizottság felvázolta, hogy az EU jelentős támogatást nyújt annak érdekében, hogy segítse az Ukrajna orosz inváziója elől menekülőket és az ilyen személyeket fogadó tagállamokat. Ez magában foglal közvetlen humanitárius segítségnyújtást, veszélyhelyzeti polgári védelmi segítségnyújtást, a határon nyújtott támogatást, valamint a háború elől menekülőknek az EU-ban azonnali védelmet biztosító, egyértelmű jogállás megadását.

                  (3)

                  „Az ukrajnai háború elől menekülők fogadása: Európa felkészül a szükségletek kielégítésére” című, 2022. március 23-i közleményében (2) a Bizottság olyan intézkedéseket állapított meg, amelyek segítik az Ukrajna orosz megszállása elől menekülőket, és gondoskodnak arról, hogy e személyek ténylegesen gyakorolhassák jogaikat. Az intézkedések nemcsak a menedék, a humanitárius segítségnyújtás és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés azonnali biztosítására irányulnak, hanem olyan fellépésekre is, amelyek révén az érintettek zökkenőmentesen illeszkedhetnek be a fogadó országokban, és oktatásban részesülhetnek, lakhatáshoz juthatnak és állást vállalhatnak. A tagállamokban – különösen az első belépés helye szerinti országokban (Lengyelország, Románia, Szlovákia és Magyarország), de a végső célországokban is – az állami hatóságok, a nem kormányzati szervezetek és az önkéntesek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy támogatást és védelmet nyújtsanak az ukrajnai orosz invázió elől menekülőknek.

                  (4)

                  A 2001/55/EK irányelvben (3) meghatározott átmeneti védelmi mechanizmust aktiváló (EU) 2022/382 tanácsi végrehajtási határozat (4) egyértelmű jogállást biztosít az ukrajnai orosz invázió elől menekülők számára, amint megérkeznek az Európai Unióba. Az átmeneti védelem kezdetben egy évig tart, majd azt követően két ízben, alkalmanként hat hónapos időtartamra automatikusan meghosszabbítható. Az átmeneti védelem magában foglalja a tartózkodási engedélyt, a szociális támogatást és az egészségügyi ellátást, valamint a lakhatáshoz, az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférést.

                  (5)

                  A 2001/55/EK irányelv 12. cikke értelmében a tagállamoknak az átmeneti védelem időtartamát meg nem haladó időtartamra lehetővé kell tenniük, hogy az átmeneti védelemben részesülő személyek „munkavállalói jogviszonyba lépjenek vagy bármely önálló vállalkozói tevékenységet folytassanak, az adott szakma szabályai szerint”, továbbá, hogy felnőttoktatásban, szakképzésben, illetve gyakorlati munkahelyi képzésben részesüljenek.

                  (6)

                  A munkaerőpiachoz való hozzáférés joga az átmeneti védelem egyik kulcsfontosságú eleme. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a harmadik országbeli állampolgárok – és különösen a menekültek – gyakran kénytelenek a képesítési szintjüktől elmaradó munkát vállalni (5). Egy egyszerű és gyors elismerési mechanizmus nagyban hozzájárul annak biztosításához, hogy az átmeneti védelemben részesülő személyek a képesítésüknek megfelelő munkakörben dolgozhassanak. Ez megkönnyíti integrációjukat és a készségeik jobb kihasználásához vezet, ami az egyén és a befogadó közösség javát egyaránt szolgálja. Egyúttal azt is biztosítja, hogy az érintettek az átmeneti védelem időtartama alatt megfelelő tapasztalatokra és készségekre tegyenek szert, ami növeli képesítésük értékét, amikor visszatérnek hazájukba.

                  (7)

                  A „Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra” című bizottsági cselekvési terv (6) elismeri, hogy a nem uniós országokban szerzett képesítések könnyített elismerése és az uniós képesítésekkel való összehasonlíthatóságuk növelése a menekültek és a migránsok gyorsabb és méltányosabb munkaerőpiaci befogadásának alapfeltétele. Arra is rámutat, hogy sok magasan képzett migráns és menekült – különösen a nők – túlképzett az általa betöltött munkakörhöz, ami a készségeik leértékelődéséhez vezethet. A cselekvési terv annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy a külföldi képesítések elismerésére szolgáló eljárások gyorsak, méltányosak, átláthatók és megfizethetőek legyenek.

                  (8)

                  Ha egy tagállam úgy dönt, hogy szabályoz egy meghatározott szakmát (7), az átmeneti védelemben részesülő személyeknek el kell ismertetniük szakmai képesítésüket ahhoz, hogy az adott szakmában szabályozott munkavállalói jogviszonyba lépjenek vagy bármely önálló vállalkozói tevékenységet folytassanak. Az adott tagállamtól függően ez magában foglalhatja például az egészségügyi, oktatási, jogi, szociális vagy kézműipari szakmák különböző csoportjait. A harmadik országbeli állampolgárok szakmai képesítéseinek elismerésére nemzeti szinten kerül sor, a fogadó tagállam jogát és eljárásait alkalmazva, kivéve, ha nemzetközi megállapodások alkalmazandók.

                  (9)

                  A nem szabályozott foglalkozások esetében a foglalkoztatásra vonatkozó követelmények jogilag nem szabályozottak, és lehetnek nagyon konkrétak vagy akár nagyon általánosak is. E foglalkozások esetében nincs szabályozási akadálya annak, hogy olyan személyt alkalmazzanak, akinek a képesítéseit nem ismerték el, és nincs egységes eljárás a képesítéseknek a nem szabályozott foglalkozások (8) gyakorlása céljából történő elismerésére.

                  (10)

                  Egyes tagállamok és régiók számos foglalkozás tekintetében hiányt tapasztalnak az ipari ökoszisztémákban (9), többek között több szabályozott szakmában is. A szakmai képesítések elismerése segíthet e hiányok némelyikének enyhítésében és a kiegyensúlyozottabb munkaerőpiac megteremtésében.

                  (11)

                  A szakmai képesítések elismerését olyan kerettel kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi a szakmák tényleges gyakorlását, mellőzi a bürokratikus akadályokat, és tanácsadást biztosít azoknak, akiknek erre szükségük van.

                  (12)

                  A háború elől menekülők számára nem jelent prioritást a képesítésük elismerése. Mindazonáltal fontos a tájékoztatók elhelyezése és az alapvető információk biztosítása annak érdekében, hogy az érintettek szükség esetén tudjanak hova fordulni. A tagállami tájékoztatás mellett a Bizottság is szolgál releváns információkkal, ennek érdekében létrehozta az „Uniós szolidaritás Ukrajnával” honlapot (10) is.

                  (13)

                  Az (EU) 2022/382 tanácsi végrehajtási határozat előírja, hogy a tagállamoknak átmeneti védelmet vagy a nemzeti jog szerinti, egyéb megfelelő védelmet kell alkalmazniuk az Ukrajnától eltérő harmadik országok azon állampolgárai tekintetében, akik bizonyítani tudják, hogy 2022. február 24. előtt érvényes tartózkodási engedély alapján jogszerűen tartózkodtak Ukrajnában. A Bizottság ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a nemzeti jog által megengedett mértékben ezt az ajánlást az átmeneti védelemben részesülők mellett azokra a személyekre is alkalmazzák, akik az ukrajnai orosz invázió elől menekültek, és az említett határozattal összhangban a nemzeti jog alapján megfelelő védelemben részesülnek.

                  (14)

                  A 2005/36/EK irányelv (11) nem alkalmazandó harmadik országok állampolgáraira, így az átmeneti védelemben részesülőkre sem. Az irányelv szabályokat tartalmaz az uniós polgárok harmadik országbeli képesítéseinek elismerésére vonatkozóan. Előírja a tagállamok számára, hogy ne ismerjék el az uniós polgárok vagy a harmadik országbeli állampolgárok III. cím III. fejezetében felsorolt szakmákhoz kapcsolódó képesítéseit, kivéve, ha teljesülnek az említett fejezetben meghatározott képzési minimumkövetelmények. Ezek a szakmák a következők: orvosok, egyes szakorvosok, általános ápolók, fogorvosok, állatorvosok, szülésznők, gyógyszerészek és építészmérnökök. Ha az orosz agresszió elől menekülő szakemberek nem felelnek meg ezeknek a képzési minimumkövetelményeknek, feltétlenül megoldásokat kell találni arra, hogy a szóban forgó személyek miként tehetnek szert e hiányzó kompetenciákra, illetve hogy hogyan kerülhet sor megfelelő és gyors munkaerőpiaci integrációra.

                  (15)

                  A jelenlegi helyzetet igen nagyszámú ember gyors beáramlása jellemzi, akik közül feltehetően sokan jól képzettek. Előfordulhat, hogy a tagállamokban régóta fennálló elismerési rendszerek és eljárások kialakítása alkalmatlan ilyen sok kérelem egyidejű feldolgozására. Különösen előfordulhat, hogy a fogadó tagállamok illetékes hatóságai nincsenek abban a helyzetben, hogy a kérelmeket egyenként, eseti alapon értékeljék, és megfelelő részletes elemzést végezzenek.

                  (16)

                  Az ukrán képesítésekre, az ukrán képesítési rendszerre és az ukrán képesítési keretrendszerre vonatkozó információk elengedhetetlenek ahhoz, hogy a tagállamok késedelem nélkül egyszerűsíthessék az eljárásokat és értékelhessék a képesítések elismerésére irányuló kérelmeket.

                  (17)

                  Ukrajna tagja a bolognai folyamat keretében létrehozott európai felsőoktatási térségnek. A bolognai folyamat koherenciát biztosít a felsőoktatási rendszerek számára az európai régióban, és ösztönzi a képesítések méltányos és átlátható elismerését. Egyik fő célkitűzése a munkatársak/szakemberek/oktatók és a diákok mobilitásának támogatása. A bolognai folyamatban részt vevő országok megállapodtak abban, hogy biztosítják a képesítések tanulmányi célú kölcsönös elismerését. A felsőfokú képesítések szakmai és továbbtanulási célú elismerésére vonatkozó szabályokat a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény (lisszaboni elismerési egyezmény) (12) határozza meg, amelynek Görögország kivételével az összes uniós tagállam, valamint Ukrajna és más harmadik országok is részes felei.

                  (18)

                  Az ENIC-NARIC hálózat (a tanulmányok elismerésével és a mobilitással foglalkozó Nemzeti Információs Központok Európai Hálózata – a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok) az Erasmus+ keretében kidolgozta a Q-entry projektet, amely a tagállamokat és harmadik országokat felölelő adatbázis, és tájékoztatást nyújt a felsőoktatásba való bejutáshoz szükséges végzettségekről. Ez az adatbázis az ukrán képesítésekre vonatkozóan is tartalmaz információkat, és felhasználható az átmeneti védelemben részesülők elismerési eljárásának támogatására.

                  (19)

                  A tagállamok azzal a kihívással szembesülhetnek, hogy a kérelmezők nem tudják bemutatni az előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratot. Előfordulhat, hogy az ukrajnai orosz invázió elől menekülőknek úgy kellett lakóhelyüket hátrahagyniuk, hogy nem volt alkalmuk a megszerzett képesítésüket tanúsító okiratot magukkal hozniuk. A lisszaboni elismerési egyezmény VII. cikke arra kötelezi a részes feleket, hogy – saját jogi keretükön belül és azzal összhangban – tegyenek meg minden észszerű és megvalósítható lépést annak érdekében, hogy alternatív módszereket dolgozzanak ki a menekültek képesítésének értékelésére olyan helyzetekben, amikor az ilyen képesítést tanúsító okirat nem áll rendelkezésre. Az „Indokolással ellátott ajánlás a menekültek képesítéseinek a lisszaboni elismerési egyezmény szerinti elismeréséről” (13) című dokumentum további iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy a tagállamoknak ilyen helyzetekben hogyan kell eljárniuk az egyezmény VII. cikkének megfelelő végrehajtása érdekében.

                  (20)

                  Ukrajna régóta partnerországa az Európai Képzési Alapítványnak. Az Európai Képzési Alapítvány forrásközpontot (14) hozott létre az ukrajnai képesítések, készségek és tanulmányok elismerésének támogatására. A forrásközpont olyan információkat és dokumentumokat fog összegyűjteni, mint az ukrán képesítésekről szóló jelentések és értékelések, az ukrán képesítési rendszerre és keretrendszerre vonatkozó információk, valamint az ukrán oktatási és képzési rendszerre vonatkozó általánosabb információk. Emellett munkaerőpiaci tanulmányokat és elemzéseket, projektjelentéseket, kapcsolattartó pontokat, valamint kapcsolódó weboldalakra, például képesítési adatbázisokra mutató linkeket is tartalmaz majd. Megosztja az Erasmus+ program keretében a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok (NARIC) által kifejlesztett forrásanyagokat is, például a több mint 300 ukrán diplomát tartalmazó Scand-D projektet. A forrásközpont az ukrán felsőoktatási rendszerre és annak tudományos képesítéseire vonatkozó releváns adatbázisok és információk hivatkozásait is közzéteszi, amelyek az Európa Önökért honlapon (15) és az ENIC-NARIC hálózat honlapján (16) érhetők el.

                  (21)

                  A Bizottság által kifejlesztett eTranslation fordítóprogramot kibővítették, így immár az ukrán nyelv is rendelkezésre áll. Az orosz forrásnyelvről való fordítás is lehetséges, és ez hasznosnak is bizonyulhat, mivel számos ukrán szakember orosz nyelven szerezte meg diplomáját. A fordítóprogram képek vagy szkennelt dokumentumok szövegfelismerésére is alkalmas (optikai karakterfelismerés, OCR). Ez lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy időt takarítsanak meg és felgyorsítsák az eljárásokat.

                  (22)

                  Az ukrajnai orosz invázió elől menekülők azonnali egészségügyi szükségletei nyomán egyre nagyobb az igény az egészségügyi szakemberek iránt. Az egészségügyi ellátás terén különféle háttérrel rendelkező, képzett szakemberek hozzájárulhatnak e szükségletek kielégítéséhez. Különös hangsúlyt kell fektetni a gyermekgyógyászatra és a kapcsolódó orvosi szakterületekre, mivel az ukrajnai orosz invázió elől menekülők között sok a gyermek. Hasonlóképpen külön figyelmet érdemelnek a mentális egészségügyi szolgáltatások, mivel a háború elől menekülők súlyos traumákat élhettek át. A nyelvi nehézség nem lehet akadálya annak, hogy az érintettek a sérülések enyhítése érdekében a lehető leghamarabb kezelésben részesüljenek. Az olyan helyzetekben, amikor a közvetlen szóbeli kommunikáció elengedhetetlen a bizalomépítéshez és az eredményes kezeléshez, ukrán ajkú szakemberek biztosíthatnák a szükséges ellátást.

                  (23)

                  A Bizottság a Covid19-válság során iránymutatást tett közzé az EU-n/EFTA-n kívüli képesítéssel rendelkező egészségügyi szakemberek elismeréséről (17).

                  (24)

                  Tekintettel arra, hogy a háború során Ukrajnából elmenekültek között sok a gyermek, nagy az igény az ukrán nyelvet beszélő tanárok iránt, akik segíthetik a gyerekek iskolai beilleszkedését, és rendszeres napirendjük mielőbbi kialakulását. Szakértők hangsúlyozzák, hogy az iskolai napirend mennyire fontos a gyermekek számára, mivel érzelmileg támogathatja őket e megterhelő és szorongással teli időszakban (18). Alapvető fontosságú biztosítani, hogy a kormányok és más hatóságok megfelelő erőforrásokkal és kapacitással rendelkezzenek ahhoz, hogy mind a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek, mind a helyi lakosság hozzáférjen a teljes körű, méltányos és minőségi oktatáshoz. Ez minden szinten érvényes: a kisgyermekkori nevelés és gondozástól kezdve az alapfokú és középfokú oktatáson át a szakképzésig és a felsőoktatásig. A hatóságoknak a lehető legjobban ki kell használniuk a lakóhelyüket elhagyni kényszerült tanárok és egyéb oktatási személyzet rendelkezésre állását annak érdekében, hogy e törekvések megvalósuljanak és a befogadó oktatási rendszeren belül erősödjön az interkulturális tudatosság (19). A távoktatás jelentette alternatíva akkor jöhet szóba, ha nincs lehetőség az osztálytermi oktatásra. Az Erasmus+ égisze alatt működő School Education Gateway a tanárok és egyéb munkatársak/szakemberek/oktatók számára ukrán nyelven is hozzáférést biztosít kiegészítő tananyagokhoz, útmutatókhoz és oktatási segédanyagokhoz.

                  (25)

                  A Bizottság 2007. március 19-i határozata (20) létrehozta a szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoportot, hogy többek között együttműködést alakítson ki a tagállami hatóságok és a Bizottság között a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos kérdésekben. Előfordulhat, hogy a tagállamok már részletes rendszereket dolgoztak ki a nem uniós képesítések értékelésére és elismerésére. Ez a csoport fórumként szolgálhat a Bizottság és a tagállamok számára ahhoz, hogy folyamatos párbeszédet folytassanak ezen ajánlás hatékony végrehajtásának nyomon követése érdekében. Az orosz agresszió elől menekülők képviselőinek, az ukrán illetékes hatóságoknak és a civil társadalomnak a bevonása elengedhetetlen ezen ajánlások hatékony végrehajtásához.

                  (26)

                  A Bizottság a tagállamok kérésére a technikai támogatási eszköz keretében célzott szakértelmet biztosíthat ezen ajánlások végrehajtásához,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

         A SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK ELISMERÉSÉNEK MEGSZERVEZÉSE AZ ÁTMENETI VÉDELEMBEN RÉSZESÜLŐ SZEMÉLYEK ESETÉBEN

                  1.

                  A Bizottság ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2001/55/EK irányelv szerinti átmeneti védelemben részesülő szakemberek a szakmai képesítésük elismerésének hatékony, gyors és jól működő rendszerére támaszkodva a képzettségi szintjüknek megfelelő állást vállalhassanak. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a beérkező szakemberek várható számának becslésére annak biztosítása érdekében, hogy elegendő kapacitással rendelkezzenek az elismerés iránti kérelmek feldolgozásához.

                  2.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy az Unióba érkező, átmeneti védelemben részesülő szakemberek esetében mielőbb hozzák meg az elismerésre vonatkozó határozataikat. Ha jelentős különbségek vannak a szakember származási országában folytatott képzés és az ugyanazon munkaköri tevékenységhez a fogadó tagállamban megkövetelt képzés között, a tagállamoknak a lehető leghamarabb határozatot kell hozniuk kompenzációs intézkedés elrendeléséről, lehetőség szerint legkésőbb egy hónappal azt követően, hogy a kérelmező az elismerés iránti kérelmet benyújtotta.

                  3.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy minimálisra csökkentsék a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos alaki követelményeket. E célból a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy:

                              —

                              gyorsítsák fel a folyamatot azáltal, hogy gyorsított eljárásokat vezetnek be az átmeneti védelemben részesülő szakemberek kérelmeinek feldolgozására;

                              —

                              biztosítsák, hogy csak alapvető fontosságú dokumentumokra legyen szükség;

                              —

                              az eredeti dokumentumokon kívül fogadják el a képesítések más módon történő igazolását is (pl. a digitális másolatokat);

                              —

                              tekintsenek el bizonyos követelményektől, pl. ne követeljék meg a hiteles fordítást;

                              —

                              lehetőség szerint csökkentsék a költségeket, vagy tekintsenek el a díjaktól, például a kérelemelbírálási díjtól.

                        Ha kétség merül fel a képesítés hitelességét illetően, az ellenőrzésnek gyorsnak és hatékonynak kell lennie. Erre a célra olyan digitális eszközök is használhatók, mint a FRAUDOC – Iránymutatás tanúsítványértékelők számára a diplomagyárakkal és az okmányhamisítással kapcsolatban (21).

                  4.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alkalmazzanak rugalmas megközelítést az Unióba érkező, átmeneti védelemben részesülő szakembereket illetően, ami lehetővé teszi, hogy több ügyet rövidebb időn belül lehessen pozitív eredménnyel feldolgozni. Ajánlott, hogy a tagállamok csak akkor mérlegeljék a szakemberek képesítésének ellenőrzését, ha az elengedhetetlen, és számoljanak fel minden olyan korlátozást és követelményt, amelyre nincs feltétlenül szükség. A Bizottság emlékezteti a fogadó tagállamokat, hogy jogosultak – de nem kötelesek – ellenőrizni azon szakemberek képesítéseit, akikre nem vonatkoznak harmonizált képzési minimumkövetelmények.

                  5.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy azonosítsák azokat a helyzeteket, amelyekben az elismerés iránti kérelmek mélyreható értékelése nem elengedhetetlen, különösen azokban az esetekben, amikor a tagállam korábban már értékelte egy adott szakma tekintetében a képesítést, és nem merül fel komoly kétség a fogadó tagállam hasonló képesítéseivel való egyenértékűséget illetően. Ha az említett korábbi értékelés kedvező eredménnyel zárult, előfordulhat, hogy nincs szükség mélyreható értékelésére.

                  6.

                  A Bizottság ösztönzi a tagállamokat, hogy akkor is biztosítsák a gyors és hatékony elismerési eljárást, ha a képesítések mélyreható értékelésére van szükség. Ilyen esetekben a fogadó tagállam értékelése a 2005/36/EK irányelv szerinti általános elismerési rendszerhez hasonló megközelítést követhet.

         KÖNNYÍTETT TANULMÁNYI CÉLÚ ELISMERÉS AZ ÁTMENETI VÉDELEMBEN RÉSZESÜLŐ SZEMÉLYEK ESETÉBEN

                  7.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy mozdítsák elő a gyors, rugalmas és hatékony elismerési eljárásokat az illetékes intézmények által végzett tanulmányi célú elismerések esetében.

                  8.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy automatikusan ismerjék el azokat az ukrán felsőfokú képesítéseket, amelyek megfelelnek a bolognai folyamat valamennyi követelményének.

                  9.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy nyújtsanak további támogatást a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok (NARIC) számára annak biztosítása érdekében, hogy azok megfelelő erőforrásokkal és kapacitásokkal rendelkezzenek a megemelkedett számú elismerés iránti kérelem kezeléséhez, és lehetővé tegyék számukra, hogy támogatást, iránymutatást és képzést nyújtsanak a tanúsítványértékelők számára.

                  10.

                  A Bizottság azt ajánlja, hogy – amennyire lehetséges és a nemzeti joggal összhangban – az egyik tagállamban hozott elismerési határozatot más tagállamokban is fogadják el.

         TÁJÉKOZTATÁS ÉS AZ ELEKTRONIKUS ESZKÖZÖK HASZNÁLATA

                  11.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy az elsődlegesen érintett szolgálataikat megfelelő és egyszerű, ukrán nyelvű információkkal lássák el az adott tagországban folytatott elismerési eljárásokról. Az információkat célszerű digitálisan is elérhetővé tenni, és az Ukrajnából érkezők igényeihez és körülményeihez igazítani, különösen az Ukrajna és a fogadó ország közötti különbségek magyarázatával.

                  12.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az elismerési eljárások felgyorsítására használják az eTranslation fordítóprogramot (22). Ha az kivitelezhető, ajánlott, hogy a gépi fordítást tekintsék elegendőnek.

                  13.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az átláthatóság szellemében osszák meg egymással és a Bizottsággal az ukrán képesítésekkel és az ukrán oktatási rendszerrel kapcsolatos valamennyi információjukat. Az Európai Képzési Alapítvány a Bizottság kérésére létrehozott egy forrásközpontot az ukrán képesítésekkel kapcsolatban, ahol ezek az információk megoszthatók.

         A KÉPESÍTÉST TANÚSÍTÓ OKIRAT HIÁNYÁNAK KEZELÉSE

                  14.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ha a képesítést tanúsító okirat hiányzik, először ellenőrizzék, hogy az ukrán hatóságok megbízható módon igazolni tudják-e a képesítés megszerzését. E folyamat megkönnyítése érdekében a Bizottság az ukrán hatóságokat és a képesítést tanúsító okiratok kiadásáért felelős szerveket bevonva együtt fog működni a tagállamokkal azon képesítések igazolása érdekében, amelyek dokumentációja nem áll rendelkezésre, és meg fogja vizsgálni, hogy a tanulmányokkal kapcsolatos európai digitális tanúsítványok (23) felhasználhatók-e a képesítések dokumentációjának e célból történő újbóli digitális kiadására.

                  15.

                  A Bizottság emlékezteti a tagállamokat arra, hogy ha más megoldás nem lehetséges, az Európa Tanács és más partnerek által közösen kidolgozott „menekültek európai készségútlevele” (24) előírja, hogy a középfokúnál magasabb szintű képesítéseket a rendelkezésre álló dokumentáció és egy strukturált interjú alapján kell értékelni. Jóllehet ez a készségútlevél önmagában nem minősül hivatalos elismerési okmánynak, segít felmérni, hogy a menekült valószínűleg milyen képesítésekkel rendelkezik, és adott esetben az átmeneti védelemben részesülő személyekre is alkalmazható. Más eszközök, például az UNESCO által kidolgozott képesítési útlevél (25) és az Erasmus+ program keretében kifejlesztett hasonló rendszerek (például a REACT – Refugees and Recognition toolkit) (26) is hasznosnak bizonyulhatnak.

         BIZONYOS SZAKMÁKRA VONATKOZÓ EGYEDI KÖVETELMÉNYEK

                  16.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, hogy adott esetben hogyan alkalmazhatók az átmeneti védelemben részesülő személyek az egészségügyi szolgáltatásokban, például:

                              —

                              azonosítsák azokat a bevált gyakorlatokat, amelyek révén harmadik országbeli állampolgárok gyorsított egészségügyi szakmai programokban vehetnek részt annak érdekében, hogy e szakmákat könnyebben gyakorolhassák;

                              —

                              értékeljék a területen kívüli egészségügyi létesítmények (pl. tagállami területen belül működő ukrán tábori kórházak) megvalósíthatóságát, ahol átmeneti védelemben részesülő egészségügyi dolgozók kezelhetik az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket;

                              —

                              értékeljék az orvosi szakmákra vonatkozó ukrán tanterveket, és ha lehetséges, dolgozzanak ki rövid távú továbbképzési programokat az egyes szakmákhoz szükséges képzési minimumkövetelmények teljesítése érdekében.

                  17.

                  A 2005/36/EK irányelvben meghatározott képzési minimumkövetelményeknek nem megfelelő képesítésű szakemberek esetében a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az EU-n/EFTA-n kívüli képesítéssel rendelkező egészségügyi szakemberek elismerése tekintetében a Covid19-válság során közzétett iránymutatás szerinti megközelítést alkalmazzák. A tagállamok továbbra is engedélyezhetik az átmeneti védelemben részesülő személyek számára, hogy bizonyos, a szakma teljes jogú tagjaitól eltérő jogállású tevékenységeket végezzenek. Például az a harmadik országbeli szakképzett ápoló, akinek a képzése nem felel meg a képzési minimumkövetelményeknek, engedélyt kaphat arra, hogy egészségügyi asszisztensként dolgozzon.

                  18.

                  A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, miként biztosítható, hogy a tanárok és más oktatási szakemberek késedelem nélkül hozzáférjenek az adott tevékenységi ágazathoz, például az alábbiak révén:

                              —

                              átmeneti védelemben részesülő, Ukrajnában tanári képesítést szerzett személyek alkalmazása olyan iskolákban, ahol az ukrajnai orosz invázió elől menekülő gyermekeket helyeztek el;

                              —

                              nyelvi képzés biztosítása oktatási szakemberek számára;

                              —

                              ukránul beszélő tanárok elhelyezése azokban az iskolákban, ahol többletkapacitásra van szükség, és nincs elég tanár;

                              —

                              az Ukrajnában szerzett szakmai képesítéssel rendelkező, a fogadó országokban ideiglenesen segédtanárként felvett tanárok szerződésének képesített tanári szerződéssé való átminősítése röviddel a szakmai képesítés elismerését követően;

                              —

                              az átmeneti védelemben részesülő tanárszakos hallgatók támogatása abban, hogy hozzáférjenek a fogadó ország tanárképzéséhez.

                  19.

                  A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy segítsék elő az átmeneti védelemben részesülő oktatási szakemberek elhelyezkedését a formális koragyermekkori nevelést és gondozást biztosító struktúrákban, például bölcsődékben és óvodákban, valamint az informális struktúrákban, például játszóházakban, figyelembe véve e szakmák Európa-szerte tapasztalható sokféleségét.

                  20.

                  A Bizottság hangsúlyozza, hogy az átmeneti védelemben részesülő oktatási szakemberek elhelyezkedését megkönnyítő intézkedéseknek figyelembe kell venniük a gyermekek és a fiatalok védelmére vonatkozó nemzeti rendelkezéseket.

         A SZABÁLYOZOTT SZAKMÁK GYAKORLÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSE

                  21.

                  A Bizottság annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy szakmai képesítésük elismerését követően a szakemberek szükségtelen adminisztratív akadályok nélkül, ám a szükséges támogatás mellett gyakorolhassák szakmájukat annak érdekében, hogy beléphessenek a munkaerőpiacra.

                  22.

                  A Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok ne vezessenek be, és ne is tartsanak fenn olyan követelményeket, amelyek alapján a vállalatoknak az átmeneti védelemben részesülő személy felvétele előtt bizonyítaniuk kell, hogy egy adott állást nem tudnak uniós polgárral betölteni.

                  23.

                  A Bizottság azt ajánlja a tagállamoknak, hogy biztosítsák az átmeneti védelemben részesülő személyek valamennyi releváns szakmai készségének és kompetenciájának értékelését és figyelembevételét, függetlenül attól, hogy azokat formális, informális vagy nem formális tanulás keretében szerezték-e meg. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az embereket készségeik és képesítéseik nyilvántartásában, többek között személyre szabott támogatás nyújtásával. A készségek és kompetenciák összegzésének és értékelésének megkönnyítése érdekében az Europass (27) és a harmadik országbeli állampolgárok készségprofil-készítő uniós eszköze (28) is hasznosnak bizonyulhat.

                  24.

                  A Bizottság azt ajánlja, hogy a tagállamok vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a fogadó ország nyelvét nem, vagy csak korlátozottan ismerő, átmeneti védelemben részesülő személyek számára a szakmák gyakorlását, például nyelvtanfolyamok, vagy olyan intézkedések révén, amelyek nyomán a szakma felügyelet mellett, vagy olyan környezetben gyakorolható, ahol nincs szükség a fogadó ország nyelvére.

         A JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK NYOMON KÖVETÉSE

                  25.

                  A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt az ukrán hatóságokkal, az ukrán civil társadalom – többek között az ukrán diaszpóra – képviselőivel és a Bizottsággal, támogatva a képesítések elismerésére és az átmeneti védelemben részesülő személyek zökkenőmentes munkaerőpiaci integrációjára irányuló gyakorlati megoldásokat.

                  26.

                  A Bizottság a koordinátorcsoporton belül külön üléseket kezdeményez és koordinál a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatban. A csoport rendszeresen összeül, hogy megvitassa és megossza a témával kapcsolatos nemzeti gyakorlatokat. A Bizottság meghívja az illetékes ukrán hatóságok képviselőit ezekre az ülésekre. A megbeszéléseket és a társaktól való tanulást más releváns struktúrákban is kezdeményezni fogják, például az európai oktatási térséggel foglalkozó munkacsoportokban és a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Információs Központok Hálózatában (ENIC-NARIC).

                  27.

                  A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a folyamat felgyorsítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében osszák meg szakértelmüket a kifejezetten a témára összpontosító ad hoc üléseken. Ebben a szakaszban kulcsfontosságú az együttműködés, a bevált gyakorlatok cseréje és a széles körű információmegosztás.

         Kelt Brüsszelben, 2022. április 5-én.

               a Bizottság részéről

            Thierry BRETON

               a Bizottság tagja

         (1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A menekültek és az ukrajnai háború elől menekülők iránti európai szolidaritás, COM(2022) 107 final.

         (2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az ukrajnai háború elől menekülők fogadása: Európa felkészül a szükségletek kielégítésére, COM(2022) 131 final.

         (3)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

         (4)  A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra, COM(2020) 758 final.

         (7)  A 2005/36/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében „szabályozott szakma”: olyan szakmai tevékenység vagy szakmai tevékenységek csoportja, amely gyakorlásának a megkezdése, gyakorlása vagy gyakorlásának valamelyik módja, közvetlenül vagy közvetve, meghatározott szakmai képesítéssel való rendelkezéshez kötött törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján; a gyakorlás módjának minősül különösen a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések által adott szakmai képesítéssel rendelkező személyek számára fenntartott szakmai cím használata.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Hiányról számoltak be például vízvezeték-szerelők, szakápolók, hegesztők, építőmérnökök, háziorvosok, kőművesek, villanyszerelők, könyvelők és tetőfedők esetében. Lásd: Európai Munkaügyi Hatóság (2021), Jelentés a munkaerőhiányról és -túlkínálatról, 2021. november, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_hu

         (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_hu.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a COVID19-hez kapcsolódó szükséghelyzeti intézkedések tükrében az egészségügyi szakemberek szabad mozgásáról és a képzések minimális harmonizációjáról – a 2005/36/EK irányelvre vonatkozó ajánlások (HL C 156/1., 2020.5.8., 1. o.).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review, https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

         (19)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Méltó élet: a segélyfüggőségtől az önellátásig – Kényszervándorlás és fejlesztés, COM(2016) 234 final.

         (20)  A Bizottság 2007/172/EK határozata (2007. március 19.) a szakmai képesítések elismerésével foglalkozó koordinátorcsoport felállításáról (HL L 79., 2007.3.20., 38. o.).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/hu/europass-digital-credentials. Az európai digitális tanúsítványokat elektronikus bélyegzővel látják el, így a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.) 35. cikkének hatálya alá tartoznak. Ezért el kell fogadni őket a képesítés bizonyítékaként.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Lásd még: REACT projekt (REACT – Refugees and Recognition | Nokut)

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: A Tanács ajánlása (2022. április 5.) az euroövezet gazdaságpolitikájáról 2022/C 153/01

text:
               2022.4.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 153/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2022. április 5.)
      az euroövezet gazdaságpolitikájáról
      (2022/C 153/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben annak 121. cikke (2) bekezdésével,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  Az euroövezet gazdaságában a 2020-as rendkívül súlyos recesszió után jelenleg stabil és gyors ütemű helyreállítás van folyamatban. A bruttó hazai termék (GDP) növekedése 2021 második negyedévében felülmúlta a várakozásokat, és a Bizottság szolgálatainak 2021. őszi gazdasági előrejelzése szerint az euroövezet GDP-je 2021-ben várhatóan 5,0 %-kal fog nőni. Az euroövezet gazdasága 2021 utolsó negyedévében visszanyerte a válság előtti GDP-szintjét. 2021 második negyedévére hét euroövezeti ország GDP-je már újra visszanyerte a válság előtti szintjét. Az előrejelzések szerint az euroövezet GDP-je 2022-ben 4,3 %-kal fog nőni, de a helyreállítás várhatóan egyenetlen lesz az országok és az ágazatok között. A GDP-növekedés fő hajtóereje a belső kereslet, ami a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos korlátozásoknak az oltóanyagok bevezetését követő enyhítésével, a munkaerőpiacok helyzetének fokozatos javulásával, a kijárási korlátozások időszakában felhalmozódott többletmegtakarítások felhasználásával, valamint a kedvező finanszírozási feltételeknek és a NextGenerationEU – az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (3) létrehozott helyreállítási eszköz – keretében nyújtott támogatásnak köszönhető erőteljes beruházásnövekedéssel áll összefüggésben. Az ajánlásnak megfelelően az euroövezeti tagállamok – egyénileg és az eurócsoporton belül együttesen – intézkedéseket hoztak a Covid19-válságot követő helyreállítást támogató szakpolitikai irányvonal biztosítása érdekében. A jövőt illetően a bizonytalanság szintje továbbra is magas, jelentős kockázatokat, többek között a világjárvány alakulásával kapcsolatos kockázatokat hordoz az Unión belül és kívül egyaránt, és az említett szint szoros nyomon követést indokol.

                  (2)

                  2021 folyamán a belső kereslet erőteljes növekedése a kínálati oldalon korlátokba ütközött – ideértve az inputok szűkösségét és a logisztikai problémákat. Emellett egyes ágazatokban és egyes tagállamokban a munkaerő- és a szakemberhiány egyre nagyobb aggodalomra ad okot. A több éven át jellemző rendkívül alacsony inflációs ráták után az euroövezetben 2021 eleje óta nőtt az infláció, amelynek hátterében mindenekelőtt a bázishatások, az emelkedő energiaárak és az ellátási szűk keresztmetszetek állnak, ami a kijárási korlátozásokat követő kiigazítási folyamathoz kapcsolódó átmeneti jelenségre utal. Az infláció az euroövezetben 2021 novemberében elérte a 4,9 %-ot. A Bizottsági szolgálatok 2021. őszi gazdasági előrejelzése szerint az infláció várhatóan 2022-ben 2,2 %-ra és 2023-ban 1,4 %-ra csökken.

                  (3)

                  2021-ben az európai helyreállítási stratégia a NextGenerationEU-nak és legnagyobb eszközének – az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek (4) – a hatályba léptetésére összpontosított. A Tanács a Bizottság által végzett pozitív értékeléseket követően, 2021. november közepéig 22 tagállam – köztük 18 euroövezeti ország – helyreállítási és rezilienciaépítési tervét fogadta el. A következő években a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretébe illeszkedő reformok és beruházások eredményes végrehajtása mélyreható pozitív hatást fog gyakorolni az euroövezeti tagállamok gazdaságainak működésére. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredményes végrehajtása elő fogja mozdítani a felfelé irányuló gazdasági és társadalmi konvergenciát az euroövezeti tagállamokban, tekintve a forrásainak allokációjára használt kulcsot. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz megerősítette a bizalmat is, és hozzájárul a növekedés és a makroszintű pénzügyi stabilitás támogatásához, ezáltal kiegyensúlyozva a politikák kombinációját, és kiegészítve az Európai Központi Bank (EKB) intézkedéseit. A helyreállítás támogatásán túl, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célja a tagállamok gazdaságának strukturális átalakítása, különösen a zöld és a digitális átállás megvalósítása tekintetében. A koherens beruházásoknak és reformoknak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő végrehajtása – a kohéziós politikai alapok felhasználásával együtt – az euroövezet jövőbeli sokkhatásokkal szembeni rezilienciájának fokozására, a potenciális kibocsátás tartós módon történő növelésére, a foglalkoztatás támogatására és a társadalmi kihívások kezelésére irányul. Továbbá az euróban denominált adósságnak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz finanszírozását célzó, Unió általi kibocsátása mélységet és likvidást fog kölcsönözni Európa tőkepiacainak, és hozzá fog járulni az euró mint nemzetközi valuta megerősítéséhez. A zöldkötvényeknek a NextGenerationEU keretében történő kibocsátása tovább fogja segíteni a fenntartható beruházás előmozdítását.

                  (4)

                  A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformok és beruházások végrehajtása lehetővé fogja tenni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó finanszírozás folyósítását, és ténylegesen hozzá fog járulni az euroövezet szakpolitikai prioritásainak – többek között az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2021. július 13-i tanácsi ajánlásokban meghatározott prioritásoknak – a megvalósításához (5). Az ilyen végrehajtás többek között a nemzeti intézményi keretek megerősítésére, a magas színvonalú közberuházások támogatására, valamint a társadalmi kohéziót és a méltányos zöld és digitális átállást támogató szakpolitikai intézkedésekre fog vonatkozni. Az ilyen végrehajtásnak segítenie kell a fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítását, a növekedési potenciál fenntartását és a reziliencia fokozását. Ez összhangban van a „2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleménnyel és a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziójával, nevezetesen a környezeti fenntarthatósággal, a termelékenységgel, a méltányossággal és a makrogazdasági stabilitással.

                  (5)

                  A megfelelően támogató és egymást kölcsönösen erősítő gazdaságpolitikák hatékonyaknak bizonyultak a makrogazdasági stabilitás megteremtésében, korlátozták a munkaerőpiaci eredményekre gyakorolt hatást, enyhítették a recesszió kockázatát és támogatták a gazdaság gyors helyreállítását. A monetáris és a költségvetési politikák megfelelő kombinációja – a strukturális reformokkal és a pénzügyi szakpolitikákkal együtt – továbbra is alapvető fontosságú lesz az euroövezet megfelelő működéséhez, teljes összhangban a tagállamoknak és az intézményeknek a Szerződés szerinti saját szerepével.

                  (6)

                  Az EKB monetáris politikai intézkedéseinek célja a különböző pénzügyi piaci szegmensek zökkenőmentes működésének biztosítása, a monetáris transzmissziós csatornák sértetlenségének fenntartása, és végső soron a középtávú árstabilitás megőrzése. Az EKB 2021 júliusában közzétette új monetáris politikai stratégiáját, amely középtávra 2 %-os szimmetrikus inflációs célt fogad el. Az EKB Kormányzótanácsa azt is megerősítette, hogy az EKB kamatlábak meghatározása marad továbbra is az elsődleges monetáris politikai eszköze. Az EKB 2021 októberében a digitális euró lehetséges kibocsátására vonatkozó kétéves vizsgálati szakaszt indított. A digitális euro létrehozása az uniós jogalkotók általi beavatkozást tenné szükségessé, és a Bizottság a Szerződés 133. cikke alapján jogalkotási javaslatot szándékozik előterjeszteni. Egy ilyen központi banki digitális pénznem kibocsátása – a kialakításától függően – többek között biztosíthatná a nyilvánosság számára a pénz folyamatos rendelkezésre állását digitális formában, támogathatná az európai gazdaság digitalizálását, és aktívan ösztönözhetné az innovációt a kis értékű fizetések terén. Emellett hozzájárulhatna az euro nemzetközi szerepének megerősítéséhez és az Unió nyitott stratégiai autonómiájához.

                  (7)

                  A Bizottság 2021. október 19-én elfogadta „Az uniós gazdaság a Covid19 után: a gazdasági kormányzásra gyakorolt hatások” című közleményt, újraindítva a gazdasági kormányzás felülvizsgálatáról szóló vitát, hogy széles körű konszenzus jöjjön létre arról, miként lehet javítani a gazdasági kormányzás kereteit, kezelni a makrogazdasági egyensúlyhiányokat, és foglalkozni a költségvetési kihívásokkal átmeneti és növekedésbarát módon, figyelembe véve a Covid19-válságból levont tanulságokat.

                  (8)

                  Az euroövezet egészének államháztartási hiányát illetően azt jelezték előre, hogy 2021-ben eléri a GDP 7,1 %-át, de 2022-ben 3,9 %-ra esik vissza. A Bizottság szolgálatainak 2021. őszi gazdasági előrejelzése az volt, hogy az euroövezeti költségvetési irányvonal támogató jellegű marad 2021-ben, a GDP 1,75 %-a feletti bővüléssel, illetve 2022-ben is, a GDP 1 %-ához közeli bővüléssel. 2022-ben mind a nemzeti finanszírozású, mind az uniós finanszírozású közberuházások hozzá fognak járulni az említett támogató irányvonalhoz. 2021 novemberétől a Tanács által addig jóváhagyott 18 euroövezeti nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a 2026-ig terjedő időszakban – az euroövezeti tagállamok számára nagyszabású pénzügyi támogatást kell biztosítania legfeljebb 262 milliárd EUR összegig terjedő vissza nem térítendő támogatás és 139 milliárd EUR összegű hitel formájában. A nemzeti költségvetési politikáknak a Stabilitási és Növekedési Paktum teljes körű tiszteletben tartása mellett történő összehangolása elengedhetetlen a Covid19-válság okozta gazdasági sokkhatásra való hatékony reagáláshoz, a fenntartható helyreállításhoz, valamint a gazdasági és monetáris unió (GMU) megfelelő működéséhez. Noha az általános mentesítési rendelkezés 2022-ben még érvényben fog maradni, 2023-tól várhatóan deaktiválják. A gazdasági helyreállítás megszilárdulásával a költségvetési politika elfordul az átmeneti szükséghelyzeti intézkedésektől a helyreállítást támogató célzott intézkedések irányába. Az államadósság-rátáknak a 2019-es GDP 85,5 %-áról a 2021-es GDP 100 %-ára való növekedése a kibocsátás csökkenéséből és a Covid19-járvány okozta nagyon széles körű sokkhatás kezeléséhez szükséges szakpolitikai válaszintézkedésekből eredő együttes hatást tükrözi. Mivel azonban néhány euroövezeti tagállamban már az említett sokkhatást megelőzően is magas volt az adósságráta, az euroövezet nagy részében a szakpolitikai célkitűzések között fog szerepelni a fokozatos, folyamatos és növekedésbarát adósságállomány-csökkentés.

                  (9)

                  Ebben az összefüggésben különösen relevánsnak tűnik az államháztartás összetételének javítása, többek között a beruházások előmozdítása, a költségvetési intézkedések minőségének javítása, valamint a költségvetés közép- és hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása révén, többek között az éghajlatváltozásra, valamint a zöld és a digitális átállásra tekintettel. A környezetbarát költségvetés-tervezés, a kiadások felülvizsgálata, a jól működő közberuházás-kezelési rendszerek és a hatékony közbeszerzési keretek javíthatják az államháztartás átláthatóságát és hatékonyságát, továbbá költségvetési mozgásteret teremthetnek további közberuházások számára. A hatékonyabb és méltányosabb bevételi politika megvalósítását célzó reformok a Covid19-válságot követően még fontosabbá váltak. Még van mozgástér arra, hogy az euroövezeti adórendszereket növekedésösztönzőbbé és környezetbarátabbá tegyék, különösen a torzulások kezelése és a munkát terhelő – a legtöbb euroövezeti tagállamban továbbra is magas – adóék csökkentése révén. Az agresszív adótervezés, az adókikerülés és az adókijátszás megszüntetésére irányuló intézkedések hatékonyabbá és méltányosabbá tehetik az adórendszereket, ugyanakkor támogatják a helyreállítást és növelik a bevételeket. A globalizáció szükségessé tette az adózási keretelvek kiigazítását, hogy azok megfeleljenek az egyre inkább digitalizált gazdaság követelményeinek. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet és a G20-ak adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó inklúzív keretén belül megállapodás jött létre a globális adózás reformjáról a gazdaság digitalizációjából eredő adóügyi kihívások kezelése és a káros adóverseny korlátozása érdekében.

                  (10)

                  A nemzeti és uniós szinten, többek között a NextGenerationEU révén megvalósított gyors és határozott szakpolitikai válaszintézkedések hatékonyan enyhítették a válság háztartásokra és vállalkozásokra gyakorolt hatását. Az említett összehangolt fellépésnek köszönhetően az eredetileg vártnál kisebb mértékben nőttek a tagállamok közötti eltérések, és a hosszú távú káros hatások mérséklődtek. A szakpolitikai támogatás – többek között csökkentett munkaidős foglalkoztatás és más munkahelymegtartási intézkedések révén – segített abban, hogy a vállalkozások a válság közepette is folytatni tudják tevékenységüket, valamint visszafogta a munkanélküliségi ráta növekedését és a rendelkezésre álló jövedelem csökkenését. Bár emelkedtek, a fizetésképtelenségi ráták visszafogottak maradtak a támogatási intézkedések fokozatos megszüntetése ellenére is. Fokozatos javulást mutatnak a munkaerőpiacok is: 2021 második negyedévében a foglalkoztatási ráta 72,1 % volt, összevetve a Covid19 előtti 72,9 %-os csúccsal 2019 negyedik negyedévében. A digitális technológiának a Covid19-válság során felgyorsult térnyerése – ha időben tartóssá válik – pozitív hatással lehet a termelékenységre. Mégis az említett válság jelentős területi, ágazati és elosztási következményekkel járt, amelyek mind az országokon és ágazatokon belül, mind az országok és ágazatok között átcsoportosításokat fognak szükségessé tenni, jelentős átállási költségeket róva a munkavállalókra és a vállalkozásokra.

                  (11)

                  Bár a csődök emelkedése mindezidáig korlátozott maradt, a Covid19-járvány következtében számos cég mérlege gyengült, ami rövid távon korlátozhatja beruházásfinanszírozási képességüket, és veszélyeztetheti visszafizetési képességüket. Amint a helyreállítás megszilárdul, a támogatást fokozatosan ki kell vezetni és célzottabbá kell tenni. A hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok igénybevételének csökkenése korlátozná a függő kötelezettségek állományát, és segítene megőrizni a vállalkozások beruházási kapacitását. A szakpolitikai támogatási intézkedések időben történő visszavonása olyan egyensúlymutatvány, amelybe beletartozik a beruházások és a foglalkoztatás támogatása, valamint az életképes vállalkozások csődjének elkerülése, anélkül, hogy megakadályoznák az életképtelen vállalkozások rendezett kilépését középtávon. Ezzel összefüggésben alapvető fontosságú a vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, mérlegük megerősítése, valamint a fizetésképtelenségi keretek kapacitásának és hatékonyságának növelése. Az euroövezeten belül a nemzeti fizetésképtelenségi szabályok jelentős mértékben eltérnek, és kapacitáserősítő intézkedésekre lesz szükség egy hatékony közigazgatás és igazságszolgáltatási rendszer elősegítése érdekében. A fizetésképtelenségi keretek javítása hozzájárulhat a bankszektorbeli mérlegek stabilitásának javításához is, pozitív hatást gyakorolva a hitelkínálatra. A szerkezetátalakításról és fizetésképtelenségről szóló (EU) 2019/1023 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6) – amely a tagállamokban minimumszabályokat kíván bevezetni a vállalkozók számára biztosított megelőző szerkezetátalakítás és adósságelengedés tekintetében – 2022. július 17-ig kell átültetni a nemzeti jogba. Ezen felül az uniós tőkepiacok integrációja kulcsfontosságú ahhoz, hogy a vállalkozások számára a banki hitelezést kiegészítő alternatív finanszírozási forrásokat biztosítsanak. A tőkepiaci unió megvalósítása terén való előrelépés javíthatja az euroövezeti vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését, mozgósíthatja az új és a zöld technológiákba és infrastruktúrába történő hosszú távú beruházásokat, előmozdíthatja a sajáttőke-befektetéseket, és felszámolhatja a beruházások előtt álló, határokon átnyúló akadályokat, többek között a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó anyagi jog egyes elemeinek harmonizálása révén.

                  (12)

                  Miközben a foglalkoztatás gyors ütemben helyreáll, azzal kell számolni, hogy a Covid19-válság, valamint a gazdaság zöldítésére és a digitalizáció felgyorsítására irányuló határozott törekvés hosszú távon jár hatásokkal egyes ágazatokra, munkavállalói kategóriákra és régiókra nézve. A válság különösen a fiatalokat, valamint az alacsony képzettségű személyeket és a migráns háttérrel rendelkező személyeket érintette. A létrejövő új munkahelyek eltérhetnek az említett válság következtében elvesztett munkahelyektől. Egyes csoportok, köztük a nők, még mindig strukturális kihívásokkal szembesülnek a munkaerőpiaci integráció terén. Az ellátási lánc szűk keresztmetszetei és a meredeken emelkedő energiaárak bizonyos ágazatokban lelassíthatják a foglalkoztatás helyreállását. A munkahelyváltásokat és a munkaerőpiaci reintegrációt elősegítő szakpolitikai intézkedések ezért kulcsfontosságúak lesznek az alkalmazkodás támogatásához és a társadalmi hatás enyhítéséhez, különösen a zöld és a digitális átállás fényében. A Bizottság előterjesztette az (EU) 2021/402 ajánlást (7) a foglalkoztatásnak a Covid19-válságot követő hatékony és aktív támogatásáról, felkérve a tagállamokat olyan koherens szakpolitikai csomagok kidolgozására, amelyek ötvözik a szakképzettmunkaerő-hiányok áthidalására, valamint az egyéneknek a zöld és a digitális átállás sikeres navigálásában való segítésére irányuló intézkedéseket. Az ilyen csomagok három összetevőből állnának: i. munkaerő-felvételi és az átmenetet támogató, korlátozott időtartamú, megfelelően kialakított ösztönzők, valamint vállalkozástámogatás; ii. a munkaerőpiaci igényekhez igazított továbbképzési és átképzési lehetőségek; továbbá iii. a foglalkoztatási szolgálatok által nyújtott fokozott támogatás. Mindeközben az euróövezet kohéziója érdekében a szociális védelem alapvető fontosságú marad az egészségügyi és gazdasági válság nyomán a méltányos zöld és digitális átállás biztosítása céljából. A szociális jogok európai pillére továbbra is iránytűként szolgál a foglalkoztatási, készségfejlesztési és szociálpolitikai fellépések terén, előmozdítva a felfelé irányuló gazdasági és társadalmi konvergenciát, valamint a jobb munka- és életkörülményeket a tagállamokban. A szociális jogok európai pillérére vonatkozó, 2021 márciusában elfogadott cselekvési terv három uniós kiemelt célt határoz meg i. a foglalkoztatás, ii. a felnőttkori tanulás és iii. a szegénység 2030-ig történő csökkentése tekintetében, amelyekhez releváns szakpolitikai intézkedések fognak hozzájárulni. A 2021. május 8-i portói szociális csúcstalálkozón és az Európai Tanács 2021. június 24–25-i ülésén az uniós vezetők üdvözölték az említett célokat.

                  (13)

                  A tagállamok – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz pénzügyi és szakpolitikai támogatásával – ambiciózus reform- és beruházási terveket dolgoztak ki, és azok végrehajtása kulcsfontosságú. Az intézmények színvonalának – mindenekelőtt az igazgatási kapacitás megerősítése révén történő – javítása kulcsfontosságú lesz a kapcsolódó források gyors felhasználásának biztosításához, elkerülve ugyanakkor a más uniós eszközökkel való párhuzamosságokat és interferenciákat. A tagállamok az üzleti környezet fejlesztésével javíthatják a magánberuházások keretfeltételeit. Az ellátási láncok rezilienciájának az egységes piacon az ellátási hiányok és a szűk keresztmetszetek észlelése és kezelése révén történő megőrzése és megerősítése – a piacok nyitottsága, a szabványok közelítése, valamint a nagyobb fokú diverzifikáció, körforgásos jelleg és erőforrás-hatékonyság mellett – kulcsfontosságú lesz az egységes piac zökkenőmentes működésének biztosításához. Továbbra is releváns az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2021. július 13-i tanácsi ajánlás, amely az áruk és szolgáltatások egységes piacának – többek között a digitális egységes piacnak – a szükségtelen korlátozások megszüntetése, a piacfelügyelet fokozása és a megfelelő igazgatási kapacitás garantálása révén történő további integrációjára szólít fel.

                  (14)

                  A korábbi reformok eredményeként a bankszektor átfogó rezilienciát mutatott, a súlyos gazdasági stresszhelyzettel szembesülve. A válság mélypontján során biztosított széles körű szakpolitikai támogatás és a 2021-es stabil helyreállás eredményeként eddig nem bizonyultak indokoltnak a vállalati mérlegek romlásával kapcsolatos aggályok. Lehetséges azonban, hogy az euroövezeti bankok némi romlást fognak tapasztalni az eszközminőség tekintetében. A kockázatok megfelelő időben történő nyomon követése, az adósokkal való proaktív együttműködés és a nemteljesítő hitelek aktív kezelése – fokozott jövedelmezőséggel és szilárd szabályozási kerettel társulva – fontos ahhoz, hogy fennmaradjon a bankszektor stabilitása, és az továbbra is képes legyen finanszírozni a gazdaság helyreállítását.

                  (15)

                  Az euroövezet gazdasági mérete és integrációja, valamint a Covid19-válságra való reagálás céljából bevezetett intézkedések világszerte stabilizáló tényezőt jelentettek az említett válság során. Tekintve a gazdaságok összekapcsoltságát, az euroövezeti tagállamoknak a következő években végre kell hajtaniuk az annak érdekében elfogadott beruházásokat és reformokat, hogy megerősödve kerüljenek ki a válságból, tovább mélyítve ugyanakkor a GMU-t annak érdekében, hogy növeljék a jövőbeli sokkhatásokkal szembeni rezilienciáját és a nemzetközi színtéren való helytállásra irányuló képességét. A fejlett és feltörekvő piacgazdaságokban tapasztalható fejlemények számos csatornán keresztül közvetlen hatást gyakorolnak az euroövezetre, többek között az egészségügyi és oltási politika, a monetáris politikai pályák, a pénzmozgások, a globális értékláncok és a kereskedelem tekintetében. A helyreállítás nyomán a globális ellátási láncokban kialakult szűk keresztmetszetek szintén a globális gazdasági összekapcsoltság erősödéséről tanúskodnak. Mindeközben az euroövezet folyófizetésimérleg-többlete fokozatosan tovább csökkent, és 2020-ban az alapvető gazdasági tényezők által indokolthoz közeli szintet ért el. Az előrejelzések szerint azonban 2020 és 2023 között 2,6 %-ról 3,4 %-ra fog emelkedni. Az euro, amely az elmúlt években nagyjából stabil maradt, nemzetközi szerepének megerősítése – többek között a digitális euro létrehozása révén – fokozhatja az euroövezet és az Unió gazdasági és pénzügyi autonómiáját, és javíthatja a globális pénzügyi stabilitást.

                  (16)

                  Továbbra is alapvető fontosságú a GMU elmélyítése. A bankunió és a tőkepiaci unió egymást kölcsönösen erősítő projektek, amelyek célja a növekedés előmozdítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és egy valódi GMU támogatása. A fennmaradó hiányosságok megszüntetése tovább fokozná az euroövezet stabilitását és rezilienciáját, hozzájárulna az euroövezet gazdaságainak fellendítéséhez, és megerősítené az euro nemzetközi szerepét. Továbbra is alapvető fontosságú a bankunió kiteljesítése – az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződést és az Egységes Szanálási Alapba fizetendő hozzájárulások átutalásáról és közös felhasználásúvá tételéről szóló, Brüsszelben, 2014. május 21-én kötött megállapodást módosító megállapodások (8) időben történő megerősítésével együtt – és a tőkepiaci unió kiteljesítése. Az említett kiteljesítés támogatni fogja a zöld és a digitális átállást is, amely jelentős beruházásokat tesz szükségessé. A 2021. június 25-i euroövezeti csúcstalálkozó újra megerősítette a bankunió kiteljesítése iránti elkötelezettséget, és felkérte az euroövezeten kívüli tagállamok részvételével ülésező eurócsoportot, hogy késedelem nélkül és konszenzussal állapodjon meg egy lépésenkénti ütemezést meghatározó munkatervről valamennyi hátralévő feladat tekintetében. Felhívott a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i bizottsági közleményben meghatározott, a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020-as cselekvési terv gyors végrehajtására is, összhangban az említett cselekvési tervről szóló, 2020. december 3-i tanácsi következtetésekben meghatározott prioritásokkal. Továbbra is releváns az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2021. július 13-i tanácsi ajánlás, amely felhív a GMU kiteljesítésére és az euro nemzetközi szerepének megerősítésére,

            AJÁNLJA, hogy az euroövezeti tagállamok a 2022–2023-as időszakban tegyenek intézkedést egyénileg – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési tervük végrehajtása révén – és együttesen az eurócsoporton belül annak érdekében, hogy:

                  1.

                  továbbra is használják fel és hangolják össze a tagállamok nemzeti költségvetési politikáit a fenntartható és inkluzív helyreállítás hatékony alátámasztása érdekében. 2022-ben mérsékelten támogató költségvetési irányvonalat tartsanak fenn az egész euroövezetben, figyelembe véve a nemzeti költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által nyújtott finanszírozást. A költségvetési intézkedéseket fokozatosan olyan beruházásokra összpontosítsák, amelyek a zöld és a digitális átállással összhangban előmozdítják a fenntartható és inkluzív helyreállítást, különös figyelmet fordítva a költségvetési intézkedések minőségére. Őrizzék meg – a bizonytalanság mértékét tükrözve – a fiskális politika dinamikus jellegét, hogy időben reagálni tudjanak a Covid19-világjárvány alakulására. Differenciálják a költségvetési politikákat – figyelembe véve a helyreállítás erősségét –, biztosítva ezáltal a költségvetési fenntarthatóságot, és szem előtt tartva a különbségek csökkentésének szükségességét.

                  2.

                  a méltányos és hatékony adórendszerek biztosítása érdekében mozdítsanak elő olyan szakpolitikákat, amelyekkel fel lehet lépni az agresszív adótervezéssel, az adókijátszással és az adókikerüléssel szemben. Törekedjenek a káros adóverseny korlátozására, többek között a gazdaság digitalizációjából és globalizációjából eredő adóügyi kihívások kezelését célzó, konszenzuson alapuló globális megoldások végrehajtása révén. Csökkentsék a munkát terhelő adóéket, és mozdítsák elő a munkát terhelő adókról a kevésbé torzító adókra való áttérést. Térjenek át a szükséghelyzeti intézkedésekről a gazdasági helyreállításra irányuló intézkedésekre a munkaerőpiacokon, olyan hatékony és aktív munkaerőpiaci politikák biztosítása révén, amelyek: i. támogatják a munkahelyváltásokat, különösen a zöld és digitális gazdaság felé történő elmozdulást; ii. ötvözik a szakképzett munkaerő hiányának kezelésére, a továbbképzés és az átképzés javítására, illetve a célzott munkaerő-felvételi ösztönzők biztosítására irányuló intézkedéseket; valamint iii. növelik az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitását a strukturális munkaerőhiány kezelése érdekében. Erősítsék meg az inkluzív, minőségi oktatási és képzési rendszereket. Mozdítsák elő a fiatalok, a nők és a veszélyeztetett csoportok munkaerőpiaci integrációját, biztosítsanak megfelelő munkakörülményeket, és kezeljék a munkaerőpiac szegmentációját, dolgozzanak ki szociális védelmi rendszereket a Covid19-válság következtében felmerülő, valamint a zöld és a digitális átállással kapcsolatos kihívások kezelése érdekében, illetve szükség esetén igazítsák ki azokat, és erősítsék meg a hozzáférést. Biztosítsák a szociális partnerek tényleges bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba, erősítsék meg a szociális párbeszédet, és mozdítsák elő a kollektív tárgyalások rendszerét. Biztosítsák a gazdasági és társadalmi rezilienciát növelő munkaerőpiaci bevált gyakorlatok és szociálpolitikák megosztását és az azokhoz való közelítést.

                  3.

                  kövessék nyomon a vállalkozásoknak nyújtott szakpolitikai támogatási csomagok hatékonyságát, összpontosítsanak a Covid19-válság alatt stresszhelyzetbe került életképes vállalkozások fizetőképességének célzottabb támogatására, és fokozottabban vegyék igénybe a sajáttőke-típusú eszközöket. Növeljék a fizetésképtelenségi keretek képességét arra, hogy a csőd- és adósságátütemezéssel hatékonyan és időben foglalkozzanak, maximalizálják az értékmegőrzést, továbbá mozdítsák elő a tőkének a reálgazdaságban történő hatékony allokálását és a határokon átnyúló beruházásokat. Tegyenek gyors előrelépést a tőkepiaci unió elmélyítése terén – amelyre vonatkozóan a Bizottság a gazdaság finanszírozásának támogatására összpontosítva, jogalkotási javaslatokat terjesztett elő –, fokozzák a vállalkozások és a magánszemélyek befektetési lehetőségeit, továbbá számolják fel az egységes piacon a befektetések előtt álló, határokon átnyúló, indokolatlan akadályokat.

                  4.

                  folytassák a nemzeti intézményi keretek további megerősítését, és hajtsanak végre reformokat a beruházásokat és a tőke újraallokálását akadályozó szűk keresztmetszetek kezelése érdekében, valamint biztosítsák az uniós források hatékony és időben történő felhasználását. Csökkentsék a vállalkozások adminisztratív terheit, és javítsák az üzleti környezetet. Erősítsék meg a közigazgatás hatékonyságát és digitalizációját. Javítsák az államháztartási gazdálkodást, többek között a környezetbarát költségvetés-tervezés révén és a közberuházás-kezelés hatékonyságának javításával, továbbá használják fel a kiadások felülvizsgálatát az államháztartás összetételének és minőségének javítása érdekében, különös tekintettel a közberuházások minőségére, valamint az emberekbe és a készségekbe történő beruházásokra, továbbá arra, hogy a közkiadások középpontjába még inkább a helyreállítási és rezilienciaépítési szükségletek kerüljenek.

                  5.

                  biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, és tartsák fenn a gazdaságba irányuló hitelcsatornákat, folytassák a nemteljesítő hitelek kezelését, többek között az eszközminőség nyomon követése, a nehéz helyzetben lévő adósokkal – különösen az életképes adósokkal – való időben történő és proaktív együttműködés, valamint a nemteljesítő hitelek másodlagos piacainak továbbfejlesztése révén. Folytassák a bankunió kiteljesítésére irányuló munkát egy lépésenkénti és időben ütemezett, minden lezáratlan elemre kiterjedő és azonos ambíciószintű munkaterv alapján, valamint az euro nemzetközi szerepének megerősítésére irányuló munkát. Támogassák továbbra is a digitális euro esetleges bevezetésére irányuló feltérképező munkát.

            A GMU elmélyítése érdekében tett további lépések során figyelembe kell venni az Uniónak a Covid19-válságra adott átfogó gazdaságpolitikai válaszából levont tanulságokat. A GMU elmélyítése irányába teendő haladást az Unió belső piacának maradéktalan tiszteletben tartása mellett, valamint az euroövezeten kívüli tagállamok irányában nyitott és átlátható módon kell elérni.

         Kelt Luxembourgban, 2022. április 5-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            B. LE MAIRE

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L I 433., 2020.12.22., 23. o.).

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

         (5)  HL C 283., 2021.7.15., 1. o..

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1023 irányelve (2019. június 20.) a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről, és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról (szerkezetátalakítási és fizetésképtelenségi irányelv) (HL L 172., 2019.6.26., 18. o.).

         (7)  A Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021. március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (EASE) (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.).

         (8)  Treaty Establishing the European Stability Mechanism between the Kingdom of Belgium, the Federal Republic of Germany, the Republic of Estonia, Ireland, the Hellenic Republic, the Kingdom of Spain, the French Republic, the Italian Republic, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Grand Duchy of Luxembourg, Malta, the Kingdom of The Netherlands, the Republic of Austria, the Portuguese Republic, the Republic of Slovenia, the Slovak Republic and the Republic of Finland, signed at Brussels on 2 of February 2012. (A Szerződés szövege nem áll rendelkezésre magyar nyelven.)


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2022. március 29.) az Európai Unió Tanácsa számára a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról (EKB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               2022.4.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 153/7

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2022. március 29.)
      az Európai Unió Tanácsa számára a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról
      (EKB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      Az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

                  (2)

                  A Lietuvos bankas jelenlegi külső könyvvizsgálójának, az Ernst & Young Baltic UAB-nak a megbízatása a 2021. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgáló kinevezése szükséges a 2022. pénzügyi évtől.

                  (3)

                  A Lietuvos bankas az UAB ROSK Consultingot választotta külső könyvvizsgálójaként a 2022–2024. pénzügyi évekre,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      Ajánlott, hogy a 2022–2024. pénzügyi évekre a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálójaként az UAB ROSK Consultingot jelöljék ki.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. március 29-én.

               az EKB elnöke

            Christine LAGARDE


title: A Bizottság (EU) 2022/561 ajánlása (2022. április 6.) a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyából származó termékekben való előfordulásának nyomon követéséről

text:
               2022.4.7.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 108/66

      A BIZOTTSÁG (EU) 2022/561 AJÁNLÁSA
      (2022. április 6.)
      a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyából származó termékekben való előfordulásának nyomon követéséről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM) 2020-ban kockázatértékelést fogadott el a takarmányokban és élelmiszerekben, különösen a burgonyában és a burgonyából származó termékekben előforduló glikoalkaloidokról (1).

                  (2)

                  Embereknél a burgonya-glikoalkaloidok (α-szolanin és α-kakonin) heveny toxikus hatásai közé tartoznak az olyan gasztrointesztinális tünetek, mint a hányinger, a hányás és a hasmenés. E hatások tekintetében a CONTAM panel az akut expozíciót követő kockázatjellemzés referenciapontjaként napi 1 mg összes burgonya-glikoalkaloid/testtömegkilogramm legkisebb megfigyelhető ártalmas hatást okozó szintet (LOAEL) állapított meg. A 10-nél magasabb expozíciós tűréshatár azt jelzi, hogy nem áll fenn egészségügyi aggály. Ez az 10-es expozíciós tűréshatár figyelembe veszi a LOAEL-ről a megfigyelhető káros hatást nem okozó szintre (NOAEL) való extrapolációt (3-as faktor) és a toxikodinamikai tulajdonságok egyedi változékonyságát (3,2-es faktor). Tekintettel arra, hogy egyes expozíciós forgatókönyvekben az akut expozíciós becslések 10-nél alacsonyabb expozíciós tűréshatárt eredményeztek, ez egészségügyi aggályokat vet fel.

                  (3)

                  A CONTAM panel azt ajánlotta, hogy több adatot gyűjtsenek a piacon elérhető burgonyafajtákban, a nemesítési kísérletek eredményeként létrejött új burgonyafajtákban és a feldolgozott burgonyatermékekben elsőforduló glikoalkaloidokról és azok aglikonjairól, beleértve a csecsemőknek szánt élelmiszereket is.

                  (4)

                  A helyes mezőgazdasági gyakorlatok, a helyes tárolási és szállítási feltételek, valamint a helyes gyártási gyakorlatok csökkenthetik a glikoalkaloidok jelenlétét a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben. Több információt kell azonban gyűjteni azokról a tényezőkről, amelyek a glikoalkaloidok viszonylag magas szintjét eredményezik a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben, hogy azonosítani lehessen a glikoalkaloidok ezen élelmiszerekben való előfordulásának elkerülése vagy csökkentése érdekében meghozandó intézkedéseket. Amennyiben lehetséges, különösen a feldolgozott burgonyatermékekben célszerű elemezni a β- és γ-szolanin és -kakonin, valamint a szolanidin aglikon bomlástermékeket is, mivel ezek a vegyületek ugyanolyan toxicitásúak, mint az α-szolanin és az α-kakonin.

                  (5)

                  A glikoalkaloidok nyomon követése eredményeinek megbízhatónak és összehasonlíthatónak kell lenniük. Ezért helyénvaló utasításokat megadni az extrakciójukra és követelményeket meghatározni az elemzésükre vonatkozóan. Mivel a hámozatlan burgonyában magasabb a glikoalkaloidok szintje, mint a hámozott burgonyában, és szintjük a kisebb burgonyában magasabb, mint a nagyobb burgonyában, fontos, hogy az előfordulási adatok bejelentésekor tájékoztatást nyújtsanak ezekről a tényezőkről.

                  (6)

                  A glikoalkaloidok viszonylag magas szintjéhez vezető tényezők azonosításának időpontjára vonatkozó tanácsadás érdekében célszerű indikatív értéket megállapítani a burgonya esetében. Helyénvaló továbbá több információt szerezni a feldolgozásnak a glikoalkaloidok szintjére gyakorolt hatásairól.

                  (7)

                  Ezért helyénvaló ajánlást tenni a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyatermékekben való jelenlétének nyomon követésére, valamint a magas szintjüket eredményező tényezők azonosítására vonatkozóan, valamint több információt gyűjteni a feldolgozásnak a glikoalkaloidok szintjére gyakorolt hatásairól.

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

                  (1)

                  A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával nyomon kell követniük az α-szolanin és az α-kakonin glikoalkaloidok burgonyában és burgonyatermékekben való jelenlétét. Amennyiben lehetséges, a β- és γ-szolanin és -kakonin bomlástermékeket, valamint a szolanidin aglikont is elemezni kell, különösen a feldolgozott burgonyatermékekben.

                  (2)

                  Az α-kakonin enzimes lebomlásának megelőzése érdekében, különösen a (hámozatlan/hámozott) nyers burgonya elemzésekor a burgonyához 1 %-os metanolban oldott hangyasavas oldatot kell adni 1:2 (térfogat:tömeg) arányban, amikor az extrahálás és tisztítás előtt összekeverik és homogenizálják őket. Az ajánlott elemzési módszerek az ultraibolya fotodiódasoros detektálással végzett folyadékkromatográfia (LC-UV-DAD) vagy a folyadékkromatográfiával kapcsolt tömegspektrometria (LC-MS). Más elemzési módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy rendelkezésre állnak arra vonatkozó bizonyítékok, hogy megbízható eredményeket adnak az egyes glikoalkaloidok tekintetében. Az egyes glikoalkaloidok meghatározására szolgáló meghatározási határnak (LOQ) lehetőleg 1 mg/kg körül kell lennie, és az értéke nem haladhatja meg az 5 mg/kg-ot.

                  (3)

                  A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával vizsgálatokat kell végezniük, hogy azonosítsák azokat a tényezőket, amelyek a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben található összes α-szolaninra és α-kakoninra megállapított 100 mg/kg-os indikatív szintet meghaladó szinteket eredményeznek.

                  (4)

                  A tagállamoknak és az élelmiszer-vállalkozóknak minden év június 30-ig az EFSA rendelkezésére kell bocsátaniuk az előző évre vonatkozó adatokat, hogy azokat egyetlen adatbázisba lehessen bevezetni, összhangban az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó standard mintaleírásról szóló EFSA-iránymutatás követelményeivel és az EFSA további egyedi jelentéstételi követelményeivel (2). A burgonya és a feldolgozott burgonyatermékek esetében fontos jelenteni a burgonya fajtáját és méretét (a burgonya átlagos tömege, különösen hámozatlan burgonya esetében), a korai burgonyát vagy a tárolásra szánt burgonyát (azaz érett és/vagy hosszabb ideig tárolt burgonyát), a mintavétel helyét (termelő, nagykereskedelem, kiskereskedelem), valamint azt, hogy a burgonyát meghámozták-e vagy sem (3).

         Kelt Brüsszelben, 2022. április 6-án.

               a Bizottság részéről

            Stella KYRIAKIDES

               a Bizottság tagja

         (1)  EFSA CONTAM Panel (az EFSA élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testület), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Tudományos szakvélemény – A takarmányokban és élelmiszerekben, különösen a burgonyában és a burgonyából származó termékekben előforduló glikoalkaloidok kockázatértékelése). EFSA Journal 2020;18(8):6222, 190 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  A hámozásnak a glikoalkaloid-tartalomra gyakorolt hatására vonatkozó vizsgálatokat (burgonya)hámozóval kell elvégezni.