               16.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   Az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszaka
   Az Európai Parlament 2016. július 7-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Tanácshoz intézett, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakáról szóló ajánlásra irányuló javaslatra, amelynek előadója Andrey Kovatchev, a PPE képviselőcsoport nevében (B8-1374/2015),

               —

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére,

               —

               tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 70. ülésszakára,

               —

               tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 70. ülésszakára az EU prioritásait tartalmazó 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre,

               —

               tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

               —

               tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

               —

               tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára, (1) amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot,

               —

               tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tizedik évfordulójáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (2),

               —

               tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvéről (R2P) szóló 2013. április 18-i ajánlására (3),

               —

               tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (4),

               —

               tekintettel „Az Európai Unió szerepéről az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (5),

               —

               tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2016-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (6) és az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (7),

               —

               tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozók ISIS általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i állásfoglalására (8),

               —

               tekintettel A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban című, 2016. március 8-i állásfoglalására (9),

               —

               tekintettel a 2015. december 12-i Párizsi Megállapodásra,

               —

               tekintettel az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez nyújtott uniós KBVP-támogatás megerősítésére irányuló 2012. június 13-i cselekvési tervre (10), valamint a 2015. március 23-i, „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: prioritások 2015–2018.” című dokumentumra (11),

               —

               tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló, 2007. novemberi oslói iránymutatásokra,

               —

               tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325(2000). számú határozatára, valamint a Biztonsági Tanács közelmúltban meghozott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2242 (2015). számú határozatára,

               —

               tekintettel az Egyesült Nemzetek és az azzal kapcsolatban álló személyzet által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolás és visszaélések kapcsán tett rendfenntartási és segítségnyújtási erőfeszítésekről szóló, 2015. május 15-i ENSZ értékelő jelentésre,

               —

               tekintettel az ENSZ, a WHO által 2014 áprilisában elkészített antibiotikum-rezisztenciáról szóló első jelentésére, amely az antimikrobiális rezisztenciát a globális közegészségügy elleni súlyos fenyegetésként minősíti,

               —

               tekintettel a panamai székhelyű Mossack Fonseca ügyvédi iroda tevékenységével összefüggésben a közelmúltban napvilágra került információkra, és az ezzel kapcsolatos kezdeményezésekre az adókikerülés felszámolását célzó szorosabb együttműködés érdekében;

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 134. cikkének (3) bekezdésére és 113. cikkére,

               —

               tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0146/2016),

               A.

               mivel a hatékony többoldalú kapcsolatrendszer és a jó globális kormányzás iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer, amelyeket tisztelni kell és be kell tartani, a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére;

               B.

               mivel az Uniónak proaktív szerepet kell játszania a globális megoldásokhoz, a békéhez és biztonsághoz, a fejlődéshez, a demokráciához, az emberi jogokhoz, valamint a jogállamiságon alapuló világrendhez eredményesen hozzájáruló ENSZ-szervezet építésében;

               C.

               mivel az uniós tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében adott felhatalmazással összhangban összehangolják fellépéseiket az ENSZ-rendszer szerveiben és szervezeteiben;

               D.

               mivel a globális és regionális biztonsági környezet gyorsan romlik, egyre összetettebbé válik, és elmossa a belső és a külső biztonság közötti határvonalakat; mivel az ENSZ megőrzi a globális biztonság és stabilitás biztosításában betöltött kulcsszerepét;

               E.

               mivel szükség van az ENSZ keretein belül működő hatékony multilateralizmus eszközeinek alapos újragondolására, a globális erőviszonyok konfigurációjának és szóródásának elmozdulása miatt; mivel az ilyen eszközöknek egyre inkább ki kell terjedniük az összes állami és nem állami érintettre, ide számítva a konfliktus-megelőzési és válságkezelési eljárásokat is;

               F.

               mivel az Unió és a tagállamai együtt nyújtják a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ-rendszerhez: az ENSZ rendes költségvetésének mintegy egyharmadát, az ENSZ békefenntartási költségvetésének közel kétötödét, és az összes ENSZ-program és -alap költségvetésének hozzávetőleg felét biztosítva;

               G.

               mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre;

               H.

               mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója;

               I.

               mivel az EU biztonsági környezete egyre bizonytalanabb és ingatagabb, aminek okát régóta fennálló és újonnan keletkező biztonsági kihívások – többek között erőszakos konfliktusok, terrorizmus, szervezett bűnözés, példátlan migrációs hullámok, éghajlatváltozás – jelentik, amelyeket nem lehet nemzeti szinten kezelni, és így regionális és globális válaszlépéseket tesznek szükségessé;

               J.

               mivel az új kihívások, többek között a hibrid és az információs hadviselés, a kiberfenyegetések, a biotechnológia, a halálos autonóm rendszerek, a nanotechnológia, a fegyverek miniatürizálása, valamint a kettős felhasználású technológiák elterjedése szükségessé teszik olyan multilaterális megállapodások kidolgozását, amelyekhez az ENSZ keretei a legmegfelelőbbek;

               K.

               mivel a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésében a közelmúltban bekövetkezett fejlemények különösen megnehezítik a fegyverzet-ellenőrzést és a leszerelést, és aláássák a globális biztonságot és stabilitást; mivel az ENSZ megfelelő kereteket kínál a fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési intézkedések új generációjának előmozdításához a hasonló gondolkodású partnerek körében;

               1.

               a következő ajánlásokat címezi a Tanácsnak:

         Béke és biztonság

               a)

               aktívan lépjen fel annak érdekében, hogy a fegyveres konfliktusban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő valamennyi ország és azok szervezetei teljes mértékben tartsák tiszteletben a nemzetközi kötelezettségeiket és a nemzetközi jogi normákat, továbbá támogassák minden típusú konfliktus békés, diplomáciai úton történő rendezését; szorgalmazza, hogy ez a kötelezettség terjedjen ki a szükséget szenvedők számára a humanitárius segélyhez biztosított hozzáférésre is;

               b)

               továbbra is támogassa az arra irányuló többoldalú kísérleteket, hogy tartós politikai és békés megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában dúló konfliktusokra; továbbra is támogassa az ENSZ-főtitkár szíriai különmegbízottjának, az ENSZ-főtitkár líbiai különleges képviselőjének, az ENSZ-főtitkár Jemenért felelős különmegbízottjának, az ENSZ közel-keleti békefolyamatért felelős különleges koordinátorának és az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különmegbízottjának munkáját; szólítsa fel a nemzetközi közösséget további humanitárius, pénzügyi és politikai támogatás nyújtására a humanitárius helyzet kezelése és az erőszak azonnali beszüntetése céljából; ítélje el az egyoldalú és nem összehangolt intézkedéseket minden konfliktus sújtotta övezetben;

               c)

               támogassa a szíriai béketárgyalásokat, amelyeket a ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254 (2015). számú határozata alapján folytatnak; támogassa a Szíriát Támogató Nemzetközi Csoport által létrehozott munkacsoportok munkáját, amelyek felügyelik az ostromlott és más nehezen megközelíthető területeken élő szírek ezrei számára elengedhetetlenül szükséges humanitárius segélyek odaszállítását, valamint az ellenségeskedések megszüntetését, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2268(2016). számú határozata is jóváhagyott; határozottan ítélje el az elterjedt emberi jogi visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését Szíriában, továbbá támogassa a civil társadalmi szervezetek munkáját a háborús bűncselekmények bizonyítékainak, az emberiesség elleni bűncselekmények és más jogsértések dokumentálásában; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a fegyveres konfliktus politikai megoldására, valamint gondoskodjon arról, hogy a nőket is bevonják a béketárgyalásokba; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy bocsássák rendelkezésre az összes szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a helyi népesség és a menekültek megsegítésére;

               d)

               gondoskodjon arról, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval és az Amerikai Egyesült Államokkal együttműködve gondoskodjon minden eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen; cselekedjen a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló, 2016. január 18-i következtetései szerint, amely a települések folyamatos terjeszkedését tekinti a béketeremtés folyamatos akadályának;

               e)

               hangsúlyozza, hogy összehangolt humanitárius fellépésre van szükség Jemenben az ENSZ vezetése alatt; sürgesse valamennyi felet, hogy a válság által sújtott polgári lakosság sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség elvével összhangban tegyék lehetővé a sürgősen szükséges élelmiszerek, gyógyszerek, üzemanyagok és egyéb szükséges segély bejutását és célba juttatását az ENSZ-en és a nemzetközi humanitárius csatornákon keresztül; szólítson fel humanitárius célú fegyvernyugvásra, hogy Jemen népéhez sürgősen eljuthasson az életmentő segítség; szólítson fel a nemzetközi emberi jogi normák és a nemzetközi humanitárius jog feltételezett megsértéseinek pártatlan és független kivizsgálására, beleértve a humanitárius infrastruktúrát és dolgozókat ért legutóbbi támadásokat is; hívja fel valamennyi felet, hogy tartsa tiszteletben minden jemeni polgár emberi jogait és szabadságait, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy javítsák az országban béke- és humanitárius missziók keretében dolgozó valamennyi személy, köztük a segélyszervezetek dolgozói, az orvosok és az újságírók biztonságát; ösztönözze a Szaúd-Arábia és Irán közötti közeledési politikát a regionális feszültségek mérséklése érdekében, valamint a jemeni és más konfliktusok megoldása felé vezető ösvényként;

               f)

               továbbra is szólítson fel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok, többek között Grúzia, Moldova és Ukrajna nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek fényében, valamint az európai integrációhoz vezető út követésére vonatkozó szabad és szuverén döntésük mellett; támogassa és élénkítse fel a jelenleg dúló és állandósult konfliktusok megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását; tevékenyen növelje az Oroszországra mint az ENSZ Biztonsági Tanács állandó tagjára gyakorolt nyomást, hogy oldja meg a konfliktust Ukrajnában;

               g)

               szólítson fel az afrikai földrészen – elsősorban Szomáliában, Szudánban, Dél-Szudánban, a Közép-afrikai Köztársaságban, Maliban, Nigériában, Burundiban és általában a Nagy-tavak vidékén – a nemzetközi közösség és a regionális szervezetek által kifejtett erőfeszítések fokozottabb támogatására; ösztönözze az ENSZ tagállamait, hogy az EU példáját követve fokozzák a támogatást az Afrikai Unió növekvő szerepe és saját közvetítői és válságkezelési kapacitásai érdekében, komplementaritásokra törekedve az ENSZ Béketeremtést Támogató Irodájának erőfeszítéseivel; támogassa az AU, a KAK és az ENSZ által a burundi válság további eszkalálódásának megelőzése érdekében kifejtett erőfeszítéseket, továbbá törekedjen a Burundin belüli, a kormány és az ellenzék közötti inkluzív és nyílt párbeszéd sürgős előmozdítására; támogassa független nemzetközi tényfeltáró bizottság kiküldését, amely kivizsgálja az emberi jogok összes állítólagos megsértését, és hozzájárul a felelősök elszámoltatásához és bíróság elé állításához;

               h)

               támogassa a folyamatban lévő átfogó erőfeszítéseket, amelyek az ENSZ békeműveleteinek, valamint a szervezet konfliktuskezelési képességeinek megerősítésére irányulnak; kutassa fel és ösztönözze a megerősített együttműködés lehetséges új perspektíváit az EU és az ENSZ között a stratégiai elképzeléseik átalakítása érdekében, ami az EU részéről a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új globális stratégiája révén, az ENSZ részéről pedig a békefenntartó műveleteinek és békeépítő struktúrájának, valamint a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend (1325 (2000). sz. ENSZ BT-határozat) felülvizsgálatával, és az ezek közötti szinergiákkal valósítható meg; biztosítsa, hogy az ENSZ békeépítő rendszerének felülvizsgálati folyamata előmozdítsa a védelmi felelősség elvét és a nők béketeremtésben betöltött szerepét;

               i)

               üdvözölje az ENSZ Biztonsági Tanácsának nemrég hozott 2242 (2015). számú, a nőkről, a békéről és biztonságról szóló határozatának végrehajtását, mely a globális kihívások kezelésére irányuló minden erőfeszítés központi elemévé teszi a nőket, valamint szólítson fel további erőfeszítésekre a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos programnak a békefenntartás összes különböző dimenzióiba való integrálása érdekében; hangsúlyozza a nők egyenlő, teljes körű és aktív részvételének jelentőségét a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a béketárgyalásokon és a béketeremtési folyamatokban; gondoskodjon arról, hogy megfelelő és biztonságos orvosi ellátásban részesüljenek a háborúkban megerőszakolt női áldozatok;

               j)

               az ENSZ keretein belül mozdítsa elő – elsősorban hatékonyabb megelőző diplomáciai, bizalomépítési és közvetítői erőfeszítések révén – a megelőzés kultúráját, annak érdekében, hogy a szervezet gyorsabban tudjon reagálni a kialakuló válságokra, valamint a békét és a biztonságot fenyegető esetleges veszélyekre; törekedjen a korai figyelmeztető rendszerek és a korai kommunikáció megerősítésére, valamint az ENSZ, az EU és további regionális és szubregionális szervezetek közötti válságkonzultációt szolgáló eljárások továbbfejlesztésére, amelyek egyre fontosabb szerepet játszanak a nemzetközi béke és biztonság megteremtésében, a válságokra adott válaszintézkedéseik jobb összehangolása és a szükségtelen megkettőződések elkerülése érdekében; működjön együtt az ENSZ-szel a regionális és szubregionális szervezetek szerepének és kapacitásának megerősítésében a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés, a civil és katonai válságkezelés és a konfliktusmegoldás terén;

               k)

               fokozza a tagállamoknak az ENSZ békefenntartó és békeépítő műveleteihez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, amelynek van egy emberi jogi összetevője és egyértelmű kilépési stratégiákat tartalmaz, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; fejlesszen tovább olyan eljárásokat, amelyek az EU közös biztonság- és védelempolitikáját az ENSZ-műveletek támogatására vetik be, többek között az uniós harccsoportok bevetésével, vagy kapacitásépítéssel és a biztonsági ágazat reformjára irányuló kezdeményezésekkel, és eközben fordítson elegendő figyelmet például az emberi jogok, a fenntartható fejlődés, valamint a tömeges migrációt kiváltó okok kérdésére;

               l)

               mozdítsa elő az emberi biztonság elvének átfogó meghatározását, szorosabban összekapcsolva ezt a nemek közötti egyenlőséggel, az emberi jogokkal és a védelmi felelősségre vonatkozó elvvel (R2P), valamint továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének (R2P) működőképessége felé tett erőfeszítéseket; továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; támogassa a Biztonsági Tanács népirtással, emberiesség elleni bűncselekményekkel vagy háborús bűncselekményekkel szemben megtett lépéseit szabályozó magatartási kódexet, amely arra kötelezi az ENSZ tagállamait, hogy támogatják a Biztonsági Tanács ilyen bűncselekmények megelőzésére vagy megállítására irányuló lépéseit, és nem szavazzák le a Biztonsági Tanács ezt célzó határozatait;

         Terrorizmus elleni küzdelem

               m)

               ismételje meg, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a terrorista szervezetek, különösen pedig az úgynevezett „ISIS/Dáis” legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket, amely szervezet nyilvánvaló veszélyt jelent a regionális és a nemzetközi biztonságra, és közben emlékeztet arra, hogy ezeknek a fellépéseknek mindig teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi emberi jogokat; támogassa a Biztonsági Tanács idegen terrorista harcosok által előidézett veszélyek elhárításáról szóló 2014. évi 2178. számú határozata, valamint az idegen terrorista harcosok beáramlásának megfékezéséről szóló madridi irányelvek összes vonatkozásának előmozdítását;

               n)

               fokozza az erőfeszítéseket a terroristák általi toborzás megakadályozása, valamint a közösségi média platformjain keresztül, ugyanakkor a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is folytatott terrorista propaganda megtörése érdekében; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban;

               o)

               az ENSZ-szel közösen továbbra is lépjen fel a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben, többek között a meglévő mechanizmusok alkalmazásával a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, a jogszerű eljárásra vonatkozó nemzetközi normák és a jogállamiság megőrzése mellett;

               p)

               az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiája összehangolt és koherens végrehajtásának biztosítása érdekében nyújtson támogatást az ENSZ terrorizmusellenes végrehajtással foglalkozó munkacsoportjának, kiaknázva a 25 ENSZ-testület és az Interpol forrásait és szakértelmét, mindig emlékeztetve arra, hogy a terrorizmus elleni küzdelem nem használható ürügyként az eltérő belső vélemények elnyomására vagy a lakosság jogainak megsértésére;

               q)

               mozdítson elő egy összehangolt nemzetközi erőfeszítést a házilag készített robbanóeszközök (IED) által előidézett növekvő fenyegetés elhárítása érdekében, különösen a házilag készített robbanóeszközök és a terrorizmus elhárításával kapcsolatos ismeretek kidolgozása által, az ENSZ-szervezetek és az Interpol forrásainak és szakértelmének felhasználásával, a rendészeti és a katonai szervek közötti fokozott együttműködés lehetővé tétele érdekében;

               r)

               ismételje meg ezzel kapcsolatban, hogy szükség van a biztonság, a bűnüldözés, az emberi jogok és a társadalmi-gazdasági eszközök megfelelő elegyére, amely megfelelőbb lehetőségeket kínál arra, hogy választ adjunk a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség változó természetére, amelyet az ISIS, az al-Kaida, az al-Shabaab, a Boko Haram és más szervezetek képviselnek;

               s)

               támogassa az Unió fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez az idegen terrorista harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében;

         Nonproliferáció és leszerelés

               t)

               támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását, és járuljon hozzá az 1540 (2004). sz. ENSZ BT-határozat 2016-ban esedékes felülvizsgálatához; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló Szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához, valamint az Átfogó Atomcsend Szerződés ratifikációs folyamatának befejezéséhez; ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írja alá és ratifikálja a Gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetőleg megsemmisítéséről szóló egyezményt. üdvözölje a multilaterális nukleáris leszerelési tárgyalások előmozdításával foglalkozó, az ENSZ Közgyűlésének alárendelt, nyitott munkacsoport (OEWG) létrehozását, valamint az Unió összes tagállama aktívan vegyen részt e munkacsoport eljárásaiban; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés felé, kellő figyelmet fordítva a nukleáris fegyverek biztonsági és humanitárius vonatkozásaira egyaránt;

               u)

               sürgesse a tagállamokat, hogy a 71. ülésszakon támogassák az ENSZ Közgyűlésének a szegényített uránt tartalmazó fegyverekről szóló határozatát, valamint dolgozzanak ki olyan közös uniós álláspontot, amely jobban tükrözi a Parlament többszöri felszólításait, amelyek egy globális elővigyázatossági moratóriumra, valamint az ilyen fegyverek használatából fakadó esetleges civil egészségügyi kockázatokat és a radioaktív hulladékok konfliktust követő kezelésével kapcsolatos komplex ügyviteli terheket és költségeket illető globális konszenzus megteremtésére vonatkoztak; az aknák megsemmisítésével foglalkozó cselekvési programokat finanszírozó uniós eszközökbe építsenek be a szegényített urán felmérésére és mentesítésére irányuló projekteket;

               v)

               szorgalmazza a fegyverkereskedelmi szerződés (ATT) maradéktalan végrehajtását, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT aláírására vagy az ahhoz való csatlakozásra;

               w)

               törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek kezére jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával;

               x)

               szorgalmazza a katonai robotrepülőgépek használatával kapcsolatos olyan globális politikai válasz kialakítását, amely szigorúan a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jogszabályok kereteibe szorítja ezek használatát; mozdítsa elő az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljesen autonóm módon működő fegyverek fejlesztésének, gyártásának és használatának betiltását; gondoskodjon arról, hogy az emberi jogok képezzék részét a harmadik országokkal a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott párbeszédnek;

               y)

               továbbra is támogassa az ENSZ folyamatban lévő erőfeszítéseit, amelyek a felelős és biztonságos kibertéri magatartás normái kidolgozásának feltárására irányulnak, ide számítva egy a kibertámadások elleni többoldalú keretrendszert, az érvényben lévő nemzetközi jog és emberi jogi jogszabályok alkalmazásának céljából;

         Migráció

               z)

               szorgalmazza, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) nagyobb támogatásban részesüljön a menekültek védelméről szóló nemzetközi megbízatásának teljesítése során, különös figyelmet szentelve a kiszolgáltatott csoportoknak, amilyenek például a nők és gyermekek; hangsúlyozza az UNHCR költségvetési szükségletei és a beérkezett pénzösszegek közötti súlyos finanszírozási szakadékot, valamint szólítson fel nagyobb szolidaritásra; szólítson fel arra, hogy az ENSZ rendszeres költségvetéséből részesítsék magasabb finanszírozásban az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának legfontosabb funkcióit, működőképessége megőrzésének érdekében;

               aa)

               emlékeztessen arra, hogy fokozott összhangot és együttműködést kell megteremteni a migrációs politika külső és belső dimenziói, valamint a fejlesztési és a külügyi menetrendek között;

               ab)

               követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben, de a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartásával; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló –jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához; támogassa a migránsok emberi jogaival foglalkozó ENSZ-különmegbízott munkáját;

               ac)

               támogassa az ENSZ-közgyűlés 2016. szeptember 19-ére tervezett, a menekültek és migránsok jelentős mértékű vándorlásának kérdését megvitató, magas szintű plenáris ülését, és szorgalmazza, hogy az ülésen a migráció alapvető okaival foglalkozzanak, kiemelt hangsúlyt helyezve a szegénység felszámolására, valamint az emberi jogok érvényesítésére és a stabilitásra;

         Emberi jogok, demokrácia és jogállamiság

               ad)

               világosan és határozottan ismételje meg, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött egyezményekben biztosított valamennyi emberi jog egyetemes, oszthatatlan, egymástól függő és egymással összefüggő, és biztosítsák azok betartását; hívja fel a figyelmet az emberi jogok megsértéseire és a bántalmazásokra, amelyeket szerte a világon elkövetnek; szólítson fel a vélemény és a véleménynyilvánítási szabadság megvédelmezésére; hangsúlyozza, mennyire fontos a szabad sajtó egy egészséges társadalomban, és minden polgár abban betöltött szerepe;

               ae)

               továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az úgynevezett „ISIS/Dáis” által a kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit;

               af)

               továbbra is tevékenyen mozdítsa elő az egyenlőséget és a megkülönböztetés tilalmát; sürgeti az ENSZ-t, hogy aktívan támogassa tevékenységeiben és programjaiban a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kezdeményezéseket és továbbra is támogassa a UN Women munkáját; támogasson olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a női vezetőket és a nők részvételét a döntéshozás minden szintjében; küzdjön a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló erőszak és megkülönböztetés ellen; szólítson fel minden olyan törvény visszavonására az ENSZ tagállamaiban, amelyek megsértik a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogait; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015-ben megtartott, az LMBTI személyek jogaival foglalkozó legelső ülését; szólítsa fel az ENSZ tagállamait, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait;

               ag)

               mozdítsa elő a gyermekek jogait, különösen a gyermekek vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosítása elősegítésével a konfliktusövezetekben és menekülttáborokban is, valamint a gyermekmunka, a gyermekkínzás, a gyermekkereskedelem és -házasság, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolásának felszámolásával; támogassa és erősítse meg a nemzetközi erőfeszítéseket az ENSZ-en keresztül, amelyeknek az a célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusokban való felhasználásának, és hogy hatékonyabban kezeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek nőkre és lányokra gyakorolt hatásait; támogassa a fogyatékosság emberi jogokon alapuló megközelítését vészhelyzetekben és szükségállapotokban, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban;

               ah)

               sürgesse az összes államot, köztük az EU tagállamait is, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat hoz létre;

               ai)

               járuljon hozzá az emberi jogok tekintetében a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó kormányközi munkacsoport munkájának sikeréhez; támogassa az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveknek az ENSZ-tagállamok általi végrehajtásáról; ösztönözze az ENSZ-tagállamokat nemzeti cselekvési tervek kidolgozására és végrehajtására; támogassa az ENSZ emberi jogi főbiztosának elszámoltathatósági és jogorvoslati projektjét, amelynek célja a hazai jogorvoslati rendszer megerősítése, különös tekintettel az üzleti életben elkövetett, emberi jogokkal való durva visszaélések eseteire; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy vessék fel az emberi jogok kérdését a nemzetközi és nemzeti sportszövetségek előtt;

               aj)

               továbbra is szálljon síkra a halálbüntetéssel szembeni zéró toleranciáért, és folytassa a halálbüntetés egyetemes eltörlésérére irányuló munkát, amely kijelöli az utat a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló határozat következő ENSZ-Közgyűlésen való elfogadásához; ítélje el, hogy egyre gyakrabban hoznak halálos ítéletet a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt, és felszólít a halálbüntetés kizárására az ilyen jellegű bűncselekmények esetében;

               ak)

               emlékeztesse a Közgyűlést ama kötelességére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat, és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa fennállásának tizedik évfordulója alkalmából szólítson fel a Tanács munkamódszereinek és eredményességének felmérésére;

               al)

               erősítse meg a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját arra vonatkozóan, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legaggasztóbb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és szolgáltassanak igazságot a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; nyújtson politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást a Nemzetközi Büntetőbíróság napi működéséhez; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum ratifikálásával csatlakozzanak a Bírósághoz, valamint ösztönözzék a kampalai módosítások ratifikálását; mozdítsa elő a szoros együttműködést a Bíróság és az ENSZ és annak szervei és ügynökségei között, valamint terjessze ki kapcsolatait a Biztonsági Tanáccsal; szólítsa fel az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetet;

               am)

               kezdeményezzen nyilvános és átfogó párbeszédet az ENSZ Közgyűlés összes tagjával az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásainak fontosságáról világszerte;

               an)

               szólítsa fel az ENSZ-t a „klímamenekült” fogalmát illető jogi hiányosságok kezelésére, beleértve annak lehetséges nemzetközi meghatározását is;

         Fejlesztés

               ao)

               törekedjen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtására; törekedjen a jövő generációk életének javítására és nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat és alakítsanak ki nemzeti szintű kereteket a 17 célkitűzés eléréséhez; ösztönözze az ENSZ tagállamait a segélyek elosztásának továbbfejlesztése tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint az előrehaladás figyelemmel kísérése, valamint az elszámoltathatóság biztosítása érdekében szólítson fel a mutatószámokra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására; ragaszkodjon ahhoz, hogy a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum (HLPF) váljon a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása figyelemmel kísérésének és felülvizsgálatának biztosítása terén illetékes, fő döntéshozó testületté, továbbá a 2016-os HLPF-re tekintettel alakítson ki egységes uniós álláspontot a 2030-as menetrend végrehajtásáról;

               ap)

               gondoskodjon arról, hogy ne csorbuljanak a pekingi cselekvési platform vívmányai az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog védelme tekintetében; javítsa a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, mivel ez hozzájárul a csecsemőhalandóság és az anyák halálozási arányának csökkentéséhez; mozdítsa elő a családtervezést, az anyák egészségét, a fogamzásgátlókhoz, illetve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való teljes körű hozzáférést, mivel ez jelentősen elősegíti a nők életének megmentését, valamint azt, hogy újrakezdjék életüket, amennyiben nemi erőszak áldozatává váltak; helyezze ezeket a politikákat a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködés középpontjába;

               aq)

               nyomatékosítsa, hogy az ENSZ munkastruktúráin belül a fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának hatékony integrálása érdekében meg kell erősíteni a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát; emelje ki az univerzális, szabályokon alapuló, nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes, inkluzív és méltányos multilaterális kereskedelmi rendszer fontosságát, valamint hangsúlyozza, hogy a dohai fejlesztési forduló következtetéseit meg kell valósítani; emlékeztessen arra, hogy a fejlesztés nem lehetséges béke nélkül, és a béke nem lehetséges fejlesztés nélkül, hangsúlyozza a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban megfogalmazott 16. fenntartható fejlődési cél jelentőségét, amely a fejlesztési együttműködés finanszírozásának egyik elsődleges célja kell, hogy legyen; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hosszú távú fejlesztési stratégiáiba rendszeresen építse be a kapacitásépítést és a jó kormányzást;

               ar)

               üdvözölje a 2014. szeptember 9-i 68/304. számú, mérföldkőnek számító állásfoglalás az ENSZ Közgyűlése általi elfogadását, amely elismerte, hogy „minden állam szuverén joga, hogy államadósságát átütemezze, amit semmilyen, egy másik állam által hozott intézkedés nem hiúsíthat meg vagy hátráltathat”, és „aggodalommal” jegyezte meg, hogy „a nemzetközi pénzügyi rendszer nem rendelkezik az államadósság rendezett és kiszámítható átütemezésére szolgáló, szilárd jogi kerettel”, és megindított egy „az államadósság-átütemezési folyamatok multilaterális jogi keretének” elfogadását célzó folyamatot; szólítsa fel az ENSZ-rendszer egészét e folyamat maradéktalan támogatására; felhívja az Európai Uniót és annak tagállamait, hogy vegyenek részt aktívan ebben a folyamatban;

               as)

               dolgozzon ki sokkal hatékonyabb és stratégiai megközelítési módot az ENSZ-ügynökségek számára, különösen a külső pénzügyi eszközökre vonatkozó programkészítés tekintetében, annak érdekében, hogy az uniós támogatások sokkal láthatóbbak legyenek a helyszínen;

               at)

               aktívan törekedjen a politikai kormányzás javítására a fenntartható fejlesztés terén az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) megerősítésével, és támogassa egy környezetkárosító bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék felállításának javaslatát annak érdekében, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat világszerte jobban lehessen végrehajtani;

               au)

               munkálkodjon a nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése érdekében, támogatva egy nemzetközi adóügyi testület ENSZ-rendszeren belüli létrehozását; az adózás területére vonatkozó automatikus információcserével és az adóparadicsomok egységes globális feketelistájának létrehozásával lépjen fel az adókikerülés és pénzmosás ellen;

               av)

               kezdeményezzen globális tervet az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemhez, a rezisztens szuperbaktériumok további elterjedésének megakadályozása érdekében;

         Éghajlatváltozás

               aw)

               biztosítsa, hogy az EU továbbra is az élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; biztosítsa az ENSZ 2015-ös, párizsi éghajlat-változási konferenciáján hozott határozatok gyors végrehajtását;

         Az EU és az ENSZ rendszerének reformja

               ax)

               átfogó konszenzus alapján támogassa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának átfogó reformját annak érdekében, hogy az pontosabban tükrözze a világ új realitásait és hatékonyabban kezelje a békét és a biztonságot jelenleg és a jövőben fenyegető biztonsági kihívásokat; törekedjen azon hosszú távú cél elérésére, hogy az Unió helyet kapjon a megreformált Biztonsági Tanácsban; ösztönözze a Biztonsági Tanács tagjait, hogy tartózkodjanak a vétójog alkalmazásától olyan esetekben, amikor emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el;

               ay)

               mozdítsa elő a Közgyűlés munkájának felpezsdítését, valamint az összes ENSZ-intézmény fellépésének jobb összehangolását és koherenciáját, ami várhatóan fokozni fogja a hatékonyságot, az eredményességet, a legitimitást, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, illetve a rendszer kapacitását és reprezentativitását; támogassa és ösztönözze az új ENSZ-főtitkár kiválasztására irányuló eljárás átláthatóságát a jelöltek Közgyűlésen való bemutatása által; az ENSZ főtitkári pozíció legjobb jelöltjének azonosítása és kinevezése során mozdítsa elő a nemek szerinti és a földrajzi egyensúlyra épülő egyenlő és méltányos lehetőségeket, valamint a következő főtitkárnak női jelöltet támogasson, amennyiben a jelöltek hasonlóan kiemelkedő képzettségekkel rendelkeznek;

               az)

               tekintettel a 2015. évi ENSZ-jelentésre, valamint a francia és az ENSZ-katonák által a Közép-Afrikai Köztársaságban gyermekek ellen elkövetett szexuális bántalmazások közelmúltban megfogalmazott vádjaira, gondoskodjon arról, hogy az ENSZ, az EU tagállamai és az Unió KBVP-szervei késedelem nélkül és a lehető leggyorsabban kivizsgálják, büntetőeljárás alá vonják és megbüntessék az ENSZ, az egyes országok és az Unió égisze alatt szolgáló azon személyeket, akik szexuális erőszakot követtek el;

               ba)

               hívja fel az Európai Számvevőszéket, hogy erősítse meg együttműködését az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárságának megfelelő felügyeleti szerveivel, különösen a Belső Felügyeleti Szolgáltatások Hivatalával (OIOS), a Független Ellenőrzési Tanácsadó Bizottsággal (IAAC) és a Könyvvizsgálói Testülettel, az átláthatóság, valamint a finanszírozás és a működés kölcsönös megértésének javítása érdekében;

               bb)

               hozzon létre hatékony rendszert a visszaéléseket bejelentő ENSZ-alkalmazottak védelme érdekében;

               bc)

               az ENSZ líbiai különmegbízottjának összeférhetetlenségével kapcsolatos, a közelmúltban megtörtént eset figyelembevételével kezdeményezzen kötelező magatartási kódexet, amely kötelezi a tisztségviselőket a pártatlanság fenntartására a hatékony közvetítésről szóló ENSZ-útmutatásban foglaltak szerint;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, valamint tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek főtitkárának.

      (1)  A 2011. május 3-i A/RES/70/33 határozat.

      (2)  HL C 99. E, 2012.4.3., 56. o.

      (3)  HL C 45., 2016.2.5., 89. o.

      (4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EKSZ 010242/12, 11216/12 sz. tanácsi dokumentum.

      (11)  EKSZ458/15, 7632/15. sz. tanácsi dokumentum.


title: A Tanács ajánlása (2018. július 13.) Málta 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2018. évi stabilitási programját

text:
               10.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/76

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2018. július 13.)
      Málta 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2018. évi stabilitási programját
      (2018/C 320/17)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2018. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács a 2018. március 22-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2017. november 22-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Máltát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács a 2018. március 22-i ülésén jóváhagyott. A Tanács 2018. május 14-én elfogadta az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (2) (a továbbiakban: az euroövezetre vonatkozó ajánlás).

                  (2)

                  Mivel Málta pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Máltának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezeti gazdaságpolitikára vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi ajánlások és különösen az 1. ajánlás tükröz. A Máltára vonatkozó 2018. évi országjelentést 2018. március 7-én tették közzé. A Bizottság az országjelentésben értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései tekintetében Málta által elért eredményeket.

                  (3)

                  Málta 2018. április 13-án benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját és 2018. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (4)

                  Az európai strukturális és beruházási alapok 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

                  (5)

                  Málta jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2018. évi stabilitási programjában a kormány a 2018 és 2021 közötti időszakra költségvetési többlet fenntartását tervezi. A középtávú költségvetési cél – a GDP-hez viszonyítva kiegyensúlyozott költségvetési pozíció – a programidőszak egésze során továbbra is pozitív különbözettel teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság mértéke várhatóan a Szerződésben rögzített, a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, majd a GDP 50,8 %-át kitevő 2017-es szintről 2021-ig fokozatosan mintegy 36 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2018–2019-re vonatkozóan megalapozott, a 2020–2021-as időszakra vonatkozóan pedig optimista. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan 2018-ban a GDP 0,6 %-ának, 2019-ben pedig a GDP 1,1 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Málta az előrejelzések szerint 2018-ban és 2019-ben meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ugyanakkor rövid és középtávon szorosan nyomon kell követni a kiadások alakulását, különösen a bevételek stabilitását veszélyeztető lehetséges jövőbeli kockázatok fényében.

                  (6)

                  Amint azt az euróövezetre vonatkozó 2018. évi ajánlás jelzi, az agresszív adótervezési stratégiák elleni küzdelem elengedhetetlen a vállalkozások közötti verseny torzulásának megelőzéséhez, az adózók méltányos kezeléséhez és az államháztartás védelméhez. Az adózók agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai az uniós jogszabályokat kiegészítő, koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről. A Máltán működő vállalkozások által külföldre (azaz az Unióban adóilletőséggel rendelkező adóalanyok által harmadik országbeli adóilletőségű adóalanyok számára) utalt osztalék-, kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozó forrásadó hiánya miatt e kifizetések teljes mértékben adózatlanok maradhatnak, amennyiben a kedvezményezett országában nem adókötelesek. Míg Málta új fiktívkamat-levonási rendszere segít csökkenteni az idegen finanszírozás előnyben részesítését, a visszaélés elleni szabályok elégtelensége – a viszonylag magas adókulcs és a részvényalapú rendszer mellett – lehetőséget biztosíthat az adókikerülésre. A Málta és más tagállamok közötti kétoldalú adóügyi egyezmények egyes rendelkezéseit, valamint a máltai adórendszert, amelyben az adóügyileg máltai illetőségű, de nem ott székhellyel nem rendelkező társaságok csak a Máltán keletkezett vagy oda átutalt jövedelmük után adóznak, a vállalkozások adókikerülési gyakorlatok folytatására használhatják. A Bizottság nyugtázza, hogy Málta elkötelezetten küzd az adófizetők agresszív adótervezése ellen. A közelmúltban folytatott eszmecsere alapján a Bizottság továbbra is konstruktív párbeszédet folytat majd az adófizetők agresszív adótervezési stratégiái elleni küzdelem érdekében.

                  (7)

                  A máltai államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása továbbra is kihívást jelent. Ez teljes mértékben az elöregedéshez kapcsolódó – például az egészségügyi ellátással és tartós ápolással-gondozással, valamint a nyugdíjakkal kapcsolatos – költségek költségvetési hatásának tudható be. A nyugdíjrendszer a fenntarthatóság megvalósításának és a megfelelő nyugdíjjövedelmek biztosításának kettős kihívásával szembesül. A nyugdíjkiadások hosszú távú fenntarthatóságának kilátásai javultak, főként annak köszönhetően, hogy kedvezőbbé váltak a Málta hosszú távú növekedési potenciáljával kapcsolatos becslések. Ugyanakkor a 2016. évi költségvetésben bevezetett intézkedések csak korlátozott hatást gyakoroltak a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, amely ezért továbbra is fontos kihívást jelent. Emellett a nyugdíjak megfelelőségének javítása érdekében elfogadott intézkedések ellenére a nemek között a nyugdíjjogosultság tekintetében fennálló különbség továbbra is jelentős. Az egészségügyi rendszer teljesítménye javult, a várakozási idők csökkentek. Ugyanakkor továbbra is kihívást okoz az erőforrások és tevékenységek átcsoportosítása a kórházi ellátásból az alapellátásba. Az alapellátás intézményi kialakítása mind a kórházi, mind a sürgősségi ellátást nyomás alatt tartja. A kórházi és az alapellátás koordinálása nem megfelelő, és a sürgősségi ellátás kihasználása továbbra sem hatékony. Az innovatív gyógyszerekhez való hozzáférés továbbra is kihívás, költségvetési szempontból is. Intézkedések történtek a tartós ápolás-gondozás iránti növekvő kereslet kielégítésére, így a közösségi alapú és otthoni gondozás ösztönzésére.

                  (8)

                  A határokon átnyúló együttműködés javítása terén némi előrelépés történt. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a máltai pénzügyi felügyeleti hatóság továbbra sem rendelkezik elegendő személyi állománnyal ahhoz, hogy képes legyen a kiterjedt, határokon átnyúló pénzügyi rendszer felügyeletére, különösen a nem banki szegmensben. Hasonlóképpen, míg a szolgáltatási ágazat (különösen az online szerencsejáték ágazat) jelentős mértékben hozzájárult az ország tartós gazdasági növekedéséhez, ugyanez kihívásokat jelenthet a pénzügyi rendszer integritása szempontjából, és szükségessé teszi egy pénzmosás elleni, szigorú keretrendszer kialakítását. Málta nemrégiben ültette át a 4. pénzmosási irányelvet; a végrehajtás eredményességét még értékelni kell. Emellett az irányelv nemzeti jogba történő átültetését követően a máltai hatóságok nemrégiben integrált stratégiát terjesztettek elő a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem érdekében. Más fellépések mellett sor került a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti koordinációs bizottság létrehozására, amely a kormány és más érintett nemzeti hatóságok képviselőiből áll. Ugyanakkor továbbra is kihívást jelent a közelmúltban elfogadott szabályozási keret megfelelő végrehajtásának és hatékony ellenőrzésének biztosítása.

                  (9)

                  Az erős gazdasági növekedés, valamint a nők munkavállalását és a munkavállalók továbbképzését támogató reformok közepette tovább javultak a máltai munkaerőpiaci eredmények. Továbbra is probléma azonban a nemek közötti jelentős foglalkoztatási különbség, valamint a 30 évesnél idősebb nők és fogyatékossággal élő személyek alacsony munkaerőpiaci részvétele. Az apasági szabadság és a szülői szabadság rendszere továbbra is viszonylag kidolgozatlan; ennek megerősítése fontos lenne a nemek közötti kiegyensúlyozott gyermekgondozás lehetőségének biztosítása és a nők munkavállalásának fokozottabb elősegítése szempontjából. A munkaerőhiány nő, a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés továbbra is fennáll. A máltai munkaerő jelentős része még mindig alacsony képzettségű, és Málta a munkaerő- és szakemberhiány kezelésében egyre nagyobb mértékben támaszkodik a külföldi munkaerőre. A munkaerőpiac, a készségek és a társadalmi befogadás terén jelenleg végrehajtott szakpolitikai kezdeményezések várhatóan tovább folytatódnak, ám ezeket ki kell egészíteni eredményalapú nyomon követéssel és értékeléssel.

                  (10)

                  A korai iskolaelhagyók aránya 2017-ben 18,6 % volt, ami az előző évhez képest alig javult, és továbbra is a legmagasabb az Unióban. A fogyatékossággal élő személyek körében is Máltán a legmagasabb, 50 %-os a korai iskolaelhagyók aránya, ami az uniós átlag kétszerese. A tanulási eredmények erősen függnek a társadalmi-gazdasági háttértől, az iskola típusától és a fogyatékossági státusztól. A leggyengébben és a legjobban teljesítő iskolákba járók természettudományi tárgyakban elért teljesítménye közötti különbség az Unióban a legmagasabbak között van, és 1,5-szerese az OECD-átlagnak. A matematika, a természettudományok és az olvasás terén gyengén teljesítők aránya a negyedik legmagasabb az Unióban. Az oktatás minőségének javítása, valamint az oktatási eredmények társadalmi csoportok és különböző iskolatípusok közötti egyenlőtlenségeinek csökkentése céljából átfogó megközelítésre van szükség.

                  (11)

                  Az erőteljes gazdasági növekedés fokozta az infrastruktúrára és a természeti erőforrásokra nehezedő nyomást. A közúti közlekedési ágazat jelentős infrastrukturális és hosszú távú fenntarthatósági kihívásokkal néz szembe. Az elégtelen közlekedési infrastruktúra és a forgalmi torlódások költségei akadályt jelentenek a beruházások tekintetében. A növekvő forgalom és a járművek számának növekedése fokozza az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, és negatívan befolyásolja a levegő minőségét. Ez a máltai gazdaság fontos pillérét, a turizmust is kedvezőtlenül befolyásolhatja. Ezért az infrastruktúra fejlesztésének igénye kéz a kézben jár a környezetbarát közlekedési megoldások támogatásának szükségességével. 2016-ban a kormány elfogadta a 2050-ig tartó időszakra vonatkozó nemzeti közlekedési stratégiát és a 2025-ig érvényes operatív közlekedési főtervet. Azt is bejelentette, hogy 700 millió EUR-s projektet indít a közúthálózat fejlesztésére. Ezek az intézkedések együttesen várhatóan csaknem 20 %-kal csökkentik a forgalmi torlódások gazdasági költségeit. A gazdasági aktivitás fokozódása súlyosbítja az infrastrukturális szűk keresztmetszetek hatását, és még nagyobb nyomás alá helyezi a környezeti erőforrásokat. A terv ezenkívül nem határoz meg világos célt a közlekedés okozta üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, és nem irányoz elő a bejelentett intézkedések végrehajtásának hatékony nyomon követését biztosító rendszert (egy ötéves felülvizsgálati cikluson kívül). Ezért fontos, hogy Málta az előrehaladás rendszeres nyomon követése mellett célkitűzéseket határozzon meg és intézkedéseket hajtson végre annak érdekében, hogy 2025-ig jelentősen csökkenjen a forgalmi torlódás és a közlekedésből származó üvegházhatásgáz-kibocsátás.

                  (12)

                  Az ország méretéből és szigetország helyzetéből adódó kihívások különösen fontossá teszik a körforgásos gazdaság irányába történő elmozdulást. Az intelligens beruházások hozzájárulhatnak ahhoz, hogy csökkenjen a sziget sérülékeny természeti erőforrásaira gyakorolt nyomás. Amennyiben nem kezelik őket, az építési és bontási hulladékok ártalmatlanításával kapcsolatos nehézségek például a környezet minőségének és az ország turisztikai vonzerejének csökkenéséhez vezethetnek. Bár az ökoinnovációs teljesítmény (ökoinnovációs index) tekintetében Málta továbbra is az uniós sereghajtók között van (a 2013-as 18. helyről 2016-ban a 26. helyre csúszott vissza), rendelkezik azzal a potenciállal, hogy beruházásokat mozgósítson az építőipar erőforrás- és energiahatékonyságát, valamint a hulladék és szennyvíz kezelését javító innovatív megoldások kialakítására és bevezetésére. Javítani kell mindenekelőtt a hulladékgazdálkodást, bővíteni kell az építési és bontási hulladékokat újrafeldolgozó létesítményekbe eszközölt beruházásokat, valamint javítani kell az építési és bontási hulladékok illegális lerakókban történő elhelyezésének vagy tengeren történő ártalmatlanításának megakadályozását célzó ellenőrzéseket.

                  (13)

                  Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága továbbra is kívánnivalókat hagy maga után, és a jó minőségű üzleti környezet biztosítása érdekében meg kell erősíteni a korrupcióellenes jogi és intézményi kereteket. A korrupcióellenes keret irányításának hiányosságai kedvezőtlenül befolyásolhatják az üzleti klímát, és kedvezőtlen hatást gyakorolnak a beruházásokra. Tovább kell javítani Málta korrupcióellenes erőfeszítéseinek hatékonyságát, különösen a korrupció kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása tekintetében. Az irányítási keret javítása elengedhetetlen ahhoz, hogy Málta megőrizze nemzetközi befektetési célpontként kivívott jó hírnevét és vonzerejét.

                  (14)

                  A 2018. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a máltai gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2018. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2018. évi stabilitási programot, a 2018. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak azoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (15)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2018. évi stabilitási programot, és azt a véleményt (5) fogalmazta meg, hogy Málta az előrejelzések szerint meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

            AJÁNLJA, hogy Málta 2018-ban és 2019-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  Erősítse meg az általános irányítási keretet a Máltán engedélyezett nemzetközi irányultságú pénzügyi vállalkozások nemzeti felügyeletének szigorításával, a pénzmosás elleni keret hatékony végrehajtásának biztosításával és a korrupció elleni küzdelem további fokozásával.

                  2.

                  Biztosítsa az egészségügy és a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát, egyebek mellett a kötelező nyugdíjkorhatár emelése és a korai nyugdíjba vonulás korlátozása útján.

         Kelt Brüsszelben, 2018. július 13-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            H. LÖGER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL C 179., 2018.5.25., 1. o.

         (3)  HL C 261., 2017.8.9., 1. o.

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.