               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.7.17.
            COM(2018) 541 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Gambiai Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Bizottság javaslata szerint a Gambiai Köztársasággal egy olyan fenntartható halászati partnerségi megállapodást kell megtárgyalni, amely megfelel az uniós flotta igényeinek, valamint összhangban van a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az Európai Unió és a Gambiai Köztársaság között érvényben van egy 1987-ben kötött halászati megállapodás, amely az Európai Gazdasági Közösség és a Gambiai Köztársaság kormánya között létrejött, a Gambia partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1987. június 2-i 1580/87/EGK tanácsi rendelettel került jóváhagyásra. Ezt a megállapodást három egymást követő jegyzőkönyv hajtotta végre, amelyek 1996 júniusáig – azaz az utolsó végrehajtási jegyzőkönyv lejáratáig – lehetővé tették az uniós hajók számára a Gambia halászati övezetében folytatott halászatot. Az említett időpont óta a megállapodás szünetel.

               Az Európai Unió kétoldalú fenntartható halászati partnerségi megállapodások jól működő hálózatát alakította ki a nyugat- és közép-afrikai országokkal, ti. Marokkóval, Mauritániával, Szenegállal, a Zöld-foki-szigetekkel, Libériával, Elefántcsontparttal és São Tomé és Príncipével.

               A fenntartható halászati partnerségi megállapodások hozzájárulnak a közös halászati politika célkitűzéseinek nemzetközi szinten történő előmozdításához, és biztosítják, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek az alkalmazandó uniós jogban foglalt elvekkel és előírásokkal azonos elveken és előírásokon alapuljanak. Ezenkívül a fenntartható halászati partnerségi megállapodások előmozdítják a tudományos együttműködést az Unió és partnerországai között, a halászati erőforrásokkal való gazdálkodás javítása érdekében előmozdítják az átláthatóságot és a fenntarthatóságot, a nemzeti és külföldi flották tevékenységére irányuló megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet támogatása révén ösztönzik a halászat irányítását, emellett pedig a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulásként pénzbeli támogatást nyújtanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez.

               A fenntartható halászati partnerségi megállapodások megszilárdítják az Európai Uniónak az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) tagjaként betöltött szerepét. E szervezetet a nemzetközi jog szabályai szerint hozták létre a térségben előforduló, nagy távolságra vándorló fajok megőrzése és a velük folytatott gazdálkodás érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A Gambiai Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodásra és jegyzőkönyvre irányuló tárgyalások összhangban vannak az EU-nak az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokkal összefüggésben folytatott külső tevékenységével.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) az Unió külső tevékenységéről szóló ötödik részében a nemzetközi megállapodásokról szóló V. cím 218. cikke, amely meghatározza az Unió és a harmadik országok közötti megállapodások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Kizárólagos hatáskör miatt tárgytalan.

               •Arányosság

               A határozat arányos az elérni kívánt célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               A Bizottság 2017-ben előzetes értékelés keretében megvizsgálta a Gambiai Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodás lehetőségét. Az értékelő jelentés megállapította, hogy regionális stratégiájának részeként az EU halászati ágazata komoly érdekeltségekkel rendelkezik a Gambiában folytatott halászatban, és egy partnerségi megállapodás segíthet a megfigyelés, az ellenőrzés és a felügyelet megerősítésében, továbbá hozzájárulhat a térségben folytatott halászat megfelelőbb irányításához. A Gambiai Köztársaság jelezte, hogy készen áll tárgyalásokat kezdeni az EU-val egy fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötésének lehetőségéről.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Konzultációk fognak folyni a távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület keretében. Ad hoc találkozókra is sor fog kerülni a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel és esetlegesen a nem kormányzati szervezetekkel.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

               Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Tárgytalan.

               •Alapjogok

               A tárgyalások megkezdésére felhatalmazó határozat mellékletében előterjesztett tárgyalási irányelvek szerint a jegyzőkönyvbe be kell illeszteni egy, az emberi jogokra és a demokratikus alapelvekre vonatkozó záradékot, amelynek megsértése a megállapodás és a jegyzőkönyv felfüggesztését eredményezheti.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az új fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz és jegyzőkönyvhöz kapcsolódó költségvetési vonzatok a Gambiai Köztársaságnak fizetendő pénzügyi hozzájárulást igényelnek, amely összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel, és különösen a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó költségvetési sor előirányzataival. A kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó éves összegeket az éves költségvetési eljárás során határozzák meg, beleértve az év elején hatályba nem lépett jegyzőkönyvekre vonatkozó tartalékalapot
                  1
               .

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A tárgyalások várhatóan 2018 3. vagy 4. negyedévében kezdődnek.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A Bizottság a következőket ajánlja:

               – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére és folytatására a Gambiai Köztársasággal;

               – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának;

               –a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltak szerint a különbizottsággal egyeztetve folytassa le;

               – a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Gambiai Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               mivel fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásokat kell indítani a Gambiai Köztársasággal,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytasson a Gambiai Köztársasággal egy fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötése céljából.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva, az e határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelvekkel összhangban kell lefolytatni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        40. cím (40 02 41 tartaléksor), a többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodással összhangban (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.7.17.
            COM(2018) 541 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA a Gambiai Köztársasággal kötendő fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               Tárgyalási irányelvek

               –A tárgyalások célja az Európai Unió és a Gambiai Köztársaság közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötése a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló, 2011. július 13-i bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban.

               –A halászati partnerségi megállapodásnak ezért meg kell határoznia a Gambiával fenntartandó partnerségi viszony általános keretét, alapelveit és célkitűzéseit. Tartalmaznia kell továbbá egy, a Gambiai Köztársaság kormánya és az Európai Gazdasági Közösség között létrejött, a Gambia partjainál folytatott halászatról szóló, jelenleg hatályban lévő megállapodás
                  1
                hatályon kívül helyezésére vonatkozó záradékot.

               –Annak érdekében, hogy ez az új megállapodás és jegyzőkönyv előmozdítsa a fenntartható és felelősségteljes halászatot, és egyúttal kölcsönös előnyöket nyújtson az EU és Gambia számára, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem előtt:

               ·hozzáférés biztosítása a Gambiai Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetéhez, valamint az ahhoz szükséges engedélyek megszerzése, hogy az uniós flotta hajói az említett kizárólagos gazdasági övezetben halászati tevékenységet végezhessenek, és így egyebek között az uniós gazdasági szereplők számára hozzáférhető fenntartható halászati partnerségi megállapodások hálózatának bővítése;

               ·a rendelkezésre álló legmegalapozottabb tudományos szakvélemények és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó gazdálkodási tervek figyelembevétele a halászati tevékenységek környezeti fenntarthatóságának biztosítása, valamint az óceánpolitikai irányítás nemzetközi szinten történő támogatása céljából. A halászati tevékenységeknek kizárólag a rendelkezésre álló erőforrásokra kell irányulniuk, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön figyelmet fordítva az érintett állományok nagy távolságra vándorló természetére;

               ·törekvés arra, hogy az EU a halászati erőforrásokból megfelelő és az uniós flotta érdekeivel maradéktalanul összhangban álló mértékben részesüljön, amennyiben a szóban forgó erőforrások kiaknázásában más külföldi flották is érdekeltek;

               ·annak biztosítása, hogy a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés az uniós flottának az adott térségben folytatott tevékenységén alapuljon, figyelembe véve a rendelkezésre álló legfrissebb és legjobb tudományos értékeléseket;

               ·az ágazati politika megerősítésére irányuló párbeszéd kialakítása a felelősségteljes halászati politika végrehajtásának előmozdítása érdekében, összhangban az ország fejlesztési céljaival, különösen azokkal, amelyek a halászati tevékenység irányítására, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a halászati tevékenységek ellenőrzésére, megfigyelésére és felügyeletére, valamint a tudományos tanácsadásra vonatkoznak; továbbá a gazdasági tevékenység elősegítése, ami többek között segítséget nyújt a Gambiából történő kivándorlás okainak kezelésében;

               ·az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése a szövegbe.

               –A jegyzőkönyvnek meg kell határoznia különösen:

               ·az uniós hajók számára biztosítandó halászati lehetőségeket kategóriánkénti bontásban;

               ·a pénzügyi hozzájárulást és annak fizetési feltételeit; valamint

               ·az ágazati támogatás végrehajtásának mechanizmusait.

                     (1)

                        Az 1987. június 2-i 1580/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 146., 1987.6.6.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.27.
            COM(2018) 765 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás 1. fejezete I-A. mellékletében a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozóan meghatározott hatályos vámkontingens, és az egyéb baromfidarabokra vonatkozóan meghatározott hatályos tarifarendszer módosításáról való megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére történő felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az egyrészről az Európai Unió (EU) és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodást
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) – melynek részét képezi a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség is – 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazták, és az 2017. szeptember 1-jén teljes körűen hatályba lépett. A megállapodás többek között kedvezményes feltételeket határoz meg a kétoldalú árukereskedelemre vonatkozóan.

                  2016 közepétől a megállapodásban biztosított kedvezményeket alkalmazva egy új típusú baromfidarabot kezdtek egyre nagyobb mennyiségben Ukrajnából az EU-ba importálni
                     2
                  . Ez az új baromfidarab a hagyományos mellrészt tartalmazza a szárnyak felkarcsontjaival együtt, és ez utóbbi a darab teljes súlyának csak nagyon kis részét teszi ki. Minimális átalakítás után ez a baromfidarab baromfimellként forgalmazható az EU-ban. Ezt a baromfidarabot főként a 0207 13 70 KN-kóddal („Más, frissen”) jelölt tarifacsoport keretén belül importálják, továbbá kis mennyiségben a 0207 14 70 KN-kóddal („Más darabok, fagyasztva”) jelölt tarifacsoport keretében is behozták az EU-ba. A megállapodás értelmében a két említett tarifacsoportba tartozó termékek nulla vámtétellel és bármiféle mennyiségi korlátozás nélkül behozhatók az uniós piacra.

                  Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a hagyományos darabolású baromfimellre (KN 0207 13 50 vagy CN 0207 14 50) mennyiségileg korlátozott nulla vámtételű vámkontingens vonatkozik (jelenleg 17 600 tonna, amely 2021-ig 20 000 tonnára emelkedik)
                     3
                  , és e mennyiség fölött a legnagyobb kedvezményes elbánás szerinti vámtétel alkalmazandó.

                  Az említett baromfidarab vámmentes, a megállapodásra irányuló tárgyalások idején még nem létező és nem is előrelátható behozatalának gyors növekedése aláássa a megállapodásban a baromfimell tekintetében biztosított védelmet, és megzavarhatja a baromfihús uniós piacának kényes egyensúlyát.

                  E javaslat célja, hogy meghatalmazást adjon a megállapodás oly módon történő módosítására irányuló tárgyalás megindítására, hogy az megfelelőbb keretet biztosítson a baromfihús Ukrajnából az EU-ba irányuló behozatalához, az uniós termelők kívánt védelmének biztosítása mellett.

                  E célból a tervezett módosítás belefoglalna kettő – a 0207 13 70, illetve a 0207 14 70 KN-kód alá tartozó – tarifacsoportot a jelenleg 17 600 tonnás, 2021-ig 20 000 tonnára emelkedő hatályos vámkontingensbe (rendelésszám: 09.4273), és ezzel egyidejűleg felülvizsgálnák a vámkontingens méretét. A 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámú tarifacsoportba tartozó, a vámkontingens mennyiségét meghaladó behozatalra ezt követően a legnagyobb kedvezményes elbánás (MFN-elbánás) szerinti vámtétel lenne alkalmazandó.

                  A kontingens(ek) új méretének meghatározása során helyénvaló figyelembe venni a 2017 júliusa és 2018 júniusa között Ukrajnából az EU-ba érkező, 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámok alá sorolt baromfitermék-behozatal mennyiségét, valamint számításba venni a kereskedelem várható fokozódását.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A cél az, hogy a megállapodás a baromfihúsra vonatkozóan stabil és kiszámítható kereskedelmi környezetet hozzon létre, és biztosítsa az Ukrajnával folytatott kereskedelem észszerű és egyenletes növekedését. Ez összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésében említett szabad és tisztességes kereskedelem céljával, valamint a világkereskedelem harmonikus fejlődésének céljával, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 206. cikke említ.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A fent leírt célkitűzések összhangban vannak a közös agrárpolitikával, és különösen annak az EUMSZ 39. cikkében rögzített céljaival, amelyek a piacok stabilizálását is magukban foglalják.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (4) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre. A közös kereskedelempolitika szerepel az EUMSZ 3. cikkében felsorolt, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között. Ez a szakpolitika kiterjed a kereskedelmi megállapodásokról – többek között az EUMSZ. 207 cikkének megfelelően – folytatott tárgyalásokra is.

               •Arányosság

                  Ez a javaslat megfelel az arányosság elvének. A fentiekben kiemelt probléma kizárólag a megállapodás baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkontingenseinek és vámkontingens-engedményeinek módosításával oldható meg, tehát csak így valósítható meg e javaslat célkitűzése.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió Tanácsának határozata.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottságot számos érdekelt fél – különösen az európai baromfihús-ágazat – kereste meg, hogy tájékoztassa az említett új, főként baromfimellet tartalmazó baromfidarab Unióba irányuló, Ukrajnából történő behozatalával kapcsolatos aggályairól. A Bizottság szorosan nyomon követte az Ukrajnából származó baromfihús behozatalát, és alaposan elemezte az érdekelt felek e kérdéssel kapcsolatos állításait.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság különböző érdekelt felekkel állt kapcsolatban, akik véleményt nyilvánítottak az Ukrajnából származó baromfihús vámmentes behozatalával kapcsolatban a piacra jutás tekintetében felmerült konkrét aggályokról.

               •Hatásvizsgálat

               A javaslatot nem kíséri hatásvizsgálat.

               Amint ezt a javaslat indokairól és céljairól szóló rész kifejti, az új baromfidarabok vámmentes behozatala gyorsan növekszik. Mivel az említett behozatalra nem vonatkoznak mennyiségi korlátozások, fennáll az a kockázat, hogy amennyiben változatlan marad az erre vonatkozó kereskedelmi rendszer, az aláássa a megállapodásban a baromfimell számára vámkontingensek formájában biztosított védelmet, és ebből következően megzavarja a baromfihús uniós piacának kényes egyensúlyát. Ezért sürgősen megoldást kell találni erre a helyzetre. A Bizottsághoz számos írásbeli kérdés érkezett az Európai Parlament képviselőitől és az európai baromfihús-ágazatból, amelyek a megoldást elősegítő intézkedéseket sürgettek.

               Az Unióba a 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport keretében irányuló behozatal együttes importértéke a 2016-os és a 2017-es teljes naptári év alatt elérte a 43,9 millió EUR-t. Ez az Ukrajnából származó, 2016. és 2017. évi teljes uniós baromfihús-behozatal 23,9 %-át teszi ki, és 1,1 %-ot képvisel az említett két naptári évben az összes harmadik országból az Unióba érkező baromfihús-behozatal egészében.

                  A javasolt intézkedés a 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport –„Más darabok, frissen vagy fagyasztva” – keretében jelenleg vámmentesen folytatott behozatalt beépíti az Ukrajnából érkező baromfihús-behozatalra vonatkozó jelenlegi vámkontingensbe. Azaz a javasolt intézkedés stabilizálná az Ukrajnából az EU-ba érkező jelenlegi baromfihús-behozatalt, és az intézkedés várhatóan nem jár a kétoldalú kereskedelemre nézve további következményekkel.

                  Az Ukrajnából érkező érintett behozatal növekedésének időszaka egybeesett azzal az időszakkal, amikor csökkent a baromfihús-behozatal terén élen járó harmadik országok közé tartozó Brazíliából érkező behozatal, főként élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos okok miatt. E nagyon különleges körülmények között az uniós piac egyensúlya fenntartható volt.

                  Azonban akkor, ha a megállapodás értelmében fennmaradna a „Más darabok, frissen vagy fagyasztva” megnevezésű tarifacsoportok vámmentessége, az Ukrajnában már most is jelentős és egyre növekvő baromfihús-előállítási kapacitás valószínűleg az EU-ba irányuló behozatal további jelentős növekedéséhez vezetne. Az e tarifacsoportokra vonatkozó vám újbóli bevezetése nélkül az ukrán baromfiágazat továbbra is korlátlan hozzáférést élvezne a baromfimell uniós piacához. Ez azzal a kockázattal jár, hogy destabilizálja az árakat és megzavarja a termelés és a behozatal egyensúlyát az uniós baromfihús-piacon.

                  •
                        Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Nem releváns.

               •Alapjogok

                  A javaslat nem jár semmilyen hatással az alapvető jogok védelmére nézve.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt intézkedés várhatóan nem gyakorol hatást az EU költségvetésére a baromfihús vámkontingensének emelése következtében elmaradó vámok révén. A vámkontingens emelése összességében megfelel az Unióba jelenleg vámmentesen érkező baromfihús éves behozatalának.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság szorosan nyomon követi a baromfihús harmadik országokból származó behozatalát. E szoros nyomon követésnek köszönhetően a Bizottság időben észlelte az említett új baromfidarab vámmentes behozatalát. A Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi a baromfihús behozatalát.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat tárgya a Tanács által a Bizottság számára a megállapodás módosítása érdekében az Unió nevében való tárgyalásra nyújtandó felhatalmazás.

                  A Bizottság javasolja, hogy az EUMSZ 207. cikkének megfelelően az Európai Unió Tanácsa a Kereskedelempolitikai Bizottságot jelölje ki azon bizottságként, amellyel a tárgyalások során egyeztetni kell.

                  Az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének megfelelően az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában tájékoztatni fogják.

                  A Bizottság azt ajánlja, hogy a tárgyalási irányelveket az elfogadásukat követően haladéktalanul tegyék nyilvánossá.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás 1. fejezete I-A. mellékletében a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozóan meghatározott hatályos vámkontingens, és az egyéb baromfidarabokra vonatkozóan meghatározott hatályos tarifarendszer módosításáról való megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére történő felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodást
                  4
                (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. január 1-je óta ideiglenesen alkalmazták, és az 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)2016 közepétől a 0207 13 70 KN-kódszám („Más darabok, frissen”) és a 0207 14 70 KN-kódszám („Más darabok, fagyasztva”) alatt új típusú baromfidarabot kezdtek behozni Ukrajnából az EU-ba. Ez a behozatal meredeken emelkedett, és mennyisége 2018 első hat hónapjában elérte a 25 000 tonnát. A megállapodás értelmében ez a behozatal nulla vámtétellel és bármiféle mennyiségi korlátozás nélkül léphet be az uniós piacra.

               (3)Az új típusú baromfidarab a hagyományos mellrészt tartalmazza a szárnyak felkarcsontjaival együtt, és az Unión belüli minimális átalakítást követően baromfimellként forgalmazható az Unióban. E baromfidarabok korlátlan behozatala tehát azzal a kockázattal jár, hogy hatástalanítja a hagyományos baromfimell-darabok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan a megállapodásban meghatározott feltételeket, különösen a vámkontingens formájában meghatározott mennyiségi korlátozásokat.

               (4)Ezért tárgyalásokat kell indítani azzal a céllal, hogy megállapodás jöjjön létre az Ukrajnával való társulási szerződésnek a baromfihúsra és a baromfihús-készítményekre vonatkozó tarifarendszer és vámkontingens tekintetében történő módosításáról,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében tárgyalást folytasson az EU tarifajegyzékének az 1. fejezet I-A. mellékletében található, „Más darabok, frissen vagy fagyasztva” megnevezésű, 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport tekintetében történő módosításáról, valamint a társulási megállapodás I-A. mellékletének függelékében a baromfihúsra és a baromfihús-készítményekre vonatkozóan meghatározott vámkontingens módosításáról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalások során egyeztetni kell a/az [….]-val/vel.

               4. cikk

               Ezt a határozatot és mellékletét az elfogadásukat követően azonnal hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

                     (2)

                        2018 első hat hónapjában e baromfidarab importja ideiglenesen elérte a 25 000 tonnát.

                     (3)

                        Lásd a 2015. november 18-i (EU) 2015/2078 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 302., 2015.11.19., 63. o.).

                     (4)

                        HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.27.
            COM(2018) 765 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás - A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás 1. fejezete I-A. mellékletében a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozóan meghatározott hatályos vámkontingens, és az egyéb baromfidarabokra vonatkozóan meghatározott hatályos tarifarendszer módosításáról való megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére történő felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               (1)A Bizottságnak tárgyalásokat kell kezdenie Ukrajnával a társulási megállapodás módosításáról azzal a céllal, hogy a baromfihús Ukrajnából az Unióba irányuló behozatalára az uniós termelők megfelelő védelmét garantáló feltételek mellett kerüljön sor.

               (2)Ezért a Bizottságnak a társulási megállapodás alábbi módosításainak elérése érdekében kell tárgyalnia:

               –A baromfihúsra vonatkozóan az Unió által Ukrajna javára megnyitott jelenlegi vámkontingens (rendelésszám: 09.4273) kiegészítése a következő két tarifacsoporttal: 0207 13 70 KN-kód és 0207 14 70 KN-kód, „Más darabok, frissen vagy fagyasztva”.

               –A baromfihúsra vonatkozóan az Unió által Ukrajna javára megnyitott vámkontingens (rendelésszám: 09.4273) volumenének ebből következő növelése, valamint

               –A legnagyobb kedvezményes elbánás (MFN-elbánás) szerinti vámtétel – 100,8 EUR/100kg/net – újbóli alkalmazása a 0207 13 70 és a 0207 14 70 tarifacsoport tekintetében a baromfihúsra vonatkozó vámkontingenst (rendelésszám: 09.4273) túllépő, Ukrajnából származó behozatal esetében.

               (3)A Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak a tárgyalások eredményéről és –adott esetben – a tárgyalások során felmerülő esetleges problémákról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2013.9.13.
            COM(2013) 628 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) és az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához (2014–2018) történő társulásáról, valamint Svájcnak az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének szabályozásáról szóló átfogó tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               2011. március 7-i levelében a Svájci Államszövetség (a továbbiakban: Svájc) társulási szándékát fejezte ki.

               Úgy tűnik, hogy Svájc eleget tesz a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat
                  1
                7. cikkében, valamint az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat
                  2
                5. cikkében meghatározott kritériumoknak.

               Svájc 2004-ben társult a tudományos és technológiai fejlődést támogató uniós keretprogramokhoz. Svájc uniós keretprogramokban való részvétele előnyös az EU számára, mivel ösztönzi az európai uniós és svájci szervezetek közötti kutatási együttműködést, mindenekelőtt az információs és kommunikációs technológiák, az egészségügy és a nanotudományok területén. Svájc egyúttal aktív partner a 185. cikk szerinti kezdeményezésekben, amelyekhez pénzügyi hozzájárulást is nyújt. Kiváló maghasadási és magfúziós laboratóriumaival Svájc az Euratom-kutatások terén kiváló, jó helyzetben lévő partnernek számít.

               Az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás
                  3
                alapján Svájc nemrégiben csatlakozott az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2013).

               Svájc az egyedüli olyan harmadik ország, amely az Euratom teljes kutatási programjában részt vesz. A szabályozott termonukleáris fúzió és plazmafizika területén az Európai Atomenergia-közösség és a Svájci Államszövetség között 1978-ban létrejött együttműködési megállapodás
                  4
                alapján Svájc 1979 óta részt vesz az Euratom-keretprogramok fúziós energiával kapcsolatos programjaiban. Az említett megállapodás annak 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően hallgatólagosan hatályban marad az Euratom által hozott minden rákövetkező programhatározattal összhangban.

               Svájcnak az Euratom-keretprogram maghasadással foglalkozó részéhez és a Közös Kutatóközpont nukleáris tevékenységeihez történő társulását az egyrészről az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről, valamint a Svájci Államszövetségnek az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjához (2012–2013) történő társulásáról szóló megállapodás szabályozza, amely 2012. december 12-én lépett hatályba és 2013. december 31-ig alkalmazandó.

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Svájc közötti új megállapodás célja, hogy összefogja és átfogóan szabályozza Svájc „Horizont 2020” keretprogramhoz és a „Horizont 2020” keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési Euratom-programhoz való társulásának, valamint az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének feltételeit, ezért az 1978. évi fúziós együttműködési megállapodás helyébe kell lépnie. Ezt több tényező is indokolja.

               Svájc több megállapodás útján társult az uniós és az Euratom-keretprogramhoz, azonban e jelenlegi rendszer nem átlátható. Svájcnak az Euratom-keretprogramhoz való társulását két megállapodás szabályozza; ez a helyzet adott esetben ahhoz vezethet, hogy Svájc csupán az Euratom-keretprogram egy részében vehet részt társult országként.

               Az 1978. évi fúziós együttműködési megállapodás terminológiája elavult, és már nincs összhangban az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatban
                  5
                javasolt finanszírozási eszközökkel.

               A fúziós együttműködési megállapodás révén Svájc előnyösebb pénzügyi számítási képletet használhat az Euratom-program keretébe tartozó fúziós tevékenységekhez való hozzájárulás kiszámításához, mint az Euratom-program többi részéhez vagy az uniós keretprogramhoz való hozzájárulások esetében. Ezt a preferenciális számítási képletet az EGT-hez tartozó EFTA-államok használhatják annak kapcsán, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján társultak az EU keretprogramjához. Svájc úgy döntött, hogy nem lesz tagja az Európai Gazdasági Térségnek. A fúziós együttműködési megállapodás alapján Svájc hozzájárulásaira alkalmazandó számítási képlet felülvizsgálatára eddig egyszer sem került sor, mivel az említett megállapodás hallgatólagosan hatályban marad a következő Euratom-keretprogramokra vonatkozóan is. A Svájcra vonatkozó, a fúziós együttműködési megállapodás által szabályozott társulási feltételeket újra kell tárgyalni.

               Ezért az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében kívánatos, hogy Svájcnak az uniós és az Euratom-keretprogramhoz, valamint az ITER-projekthez való társulását egyetlen átfogó megállapodás szabályozza.

               Az új megállapodásra irányuló tárgyalások amellett, hogy egyetlen képletet/mechanizmust határoznak meg a Svájc által a programokhoz és az ITER-projekthez nyújtott pénzügyi hozzájárulások kiszámításához, lehetőséget biztosítanak egy olyan új mechanizmus bevezetésére is, amely lehetővé teszi a megállapodás végrehajtásának három év elteltével történő felülvizsgálatát; e felülvizsgálat a programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások újraértékelését is magában foglalná. Az a cél, hogy a jövőben a keretprogramokhoz társult valamennyi harmadik ország esetében bevezetésre kerüljön egy ilyen felülvizsgálati záradék.

               Az új megállapodás megkötésére csak a Horizont 2020 és a „Horizont 2020” keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési Euratom-program elfogadása, valamint az ITER-projekt (2014–2020) finanszírozására vonatkozó határozat elfogadása után kerül sor. Az új megállapodásban lehetővé kell tenni, hogy az 2014. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazható legyen.

               Az említett tárgyalások eredményeképpen létrejövő megállapodás aláírása azonban attól függ majd, hogy az átfogó EU–Svájc kapcsolatok különféle lezáratlan kérdéseiről jelenleg folytatott megbeszélések kielégítő eredménnyel zárulnak-e, különösen a globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás Svájc általi aláírása tekintetében. Az új megállapodásnak továbbá arról is rendelkeznie kell, hogy a megállapodás automatikusan megszűnjön, amint megszűnik az EU és Svájc között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás, és amennyiben Svájc – a belső eljárásainak lezárásától számított hat hónapon belül – nem küldi el az ahhoz szükséges értesítést, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló, Svájccal kötött megállapodás Horvátországra történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv hatályba léphessen.

               Jóllehet az EU és Svájc közötti kapcsolatoknak egyéb vetületei is vannak, az automatikus megszűnés a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz és a megállapodás Horvátországra történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvhöz kapcsolódik, mivel az említett megállapodás befolyásolja legközvetlenebbül és legjelentősebb mértékben az EU tagállamaiban élő polgárok életét.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A tanácsi határozatra irányuló ajánlás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (3) és (4) bekezdésén, valamint az Euratom-szerződés 101. cikkén alapul.

               A fentiek fényében a Bizottság azt ajánlja, hogy a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (3) és (4) bekezdésének, valamint az Euratom-szerződés 101. cikke (2) bekezdésének megfelelően tárgyalásokat folytasson a Svájci Államszövetséggel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) és az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához (2014–2018) történő társulásáról, valamint Svájcnak az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének szabályozásáról szóló átfogó tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) és az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához (2014–2018) történő társulásáról, valamint Svájcnak az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének szabályozásáról szóló átfogó tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               mivel tárgyalásokat kell kezdeni az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) és az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához (2014–2018) történő társulásáról, valamint Svájcnak az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének szabályozásáról szóló átfogó tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötése céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap, hogy az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség nevében tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) és az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához (2014–2018) történő társulásáról, valamint Svájcnak az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének szabályozásáról szóló átfogó tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A Bizottság a(z) [name of the special committee to be inserted by the Council]-gal konzultálva folytatja a tárgyalásokat.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               MELLÉKLET

               TÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) és az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához (2014–2018) történő társulásáról, valamint Svájcnak az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételének szabályozásáról szóló megállapodás megkötéséhez

               1.A megállapodás célja, hogy a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban lehetővé tegye a Svájci Államszövetség társulását a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) és a „Horizont 2020” keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési program (2014–2018) egészéhez. A megállapodásnak emellett szabályoznia kell a Svájci Államszövetségnek az ITER-projektben való, 2014–2020 közötti részvételét. Az új, átfogó megállapodásnak ezért az 1978. évi fúziós együttműködési megállapodás helyébe kell lépnie.

               2.Annak érdekében, hogy a Svájci Államszövetség társult országként mielőbb részt vehessen az uniós keretprogramban, a teljes Euratom-keretprogramban és az ITER-projektben, a megállapodásban indokolt rendelkezni arról, hogy a megállapodás 2014. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó legyen.

               3.A Bizottságnak törekednie kell arra, hogy az új megállapodás egységes szabályokat tartalmazzon a Svájc által az uniós és Euratom-programokhoz, valamint az ITER-projekthez nyújtott pénzügyi hozzájárulások kiszámítására vonatkozóan. Az új megállapodásnak tartalmaznia kell egy záradékot, amely lehetővé teszi a megállapodás végrehajtásának felülvizsgálatát; e felülvizsgálat a Svájc által a programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások újraértékelését is magában foglalná.

               4.A megállapodásnak rendelkeznie kell az EU és az Euratom pénzügyi érdekeinek a pénzügyi adatok közlése, a pénzügyi ellenőrzések, a csalás elleni helyszíni adminisztratív vizsgálatok, az igazgatási segítségnyújtás és a pénzbehajtás tekintetében történő megfelelő védelméről. Amennyiben szükséges, a megállapodásnak célul kell kitűznie az olyan, adózással és társadalombiztosítással kapcsolatos akadályok megszüntetését is, amelyek abból erednek, hogy a megállapodás szerinti kutatási projektekben különböző országokból származó kutatók vesznek részt, különös tekintettel a Közös Kutatóközpont személyzetére, amely az Európai Unió személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozik.

               5.A megállapodásnak rendelkeznie kell arról, hogy a megállapodás automatikusan megszűnjön, amint az EU és Svájc közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás megszűnik.

               6.A megállapodás alkalmazását meg kell szüntetni, amennyiben Svájc – a belső eljárásainak befejezésétől számított hat hónapon belül – nem küldi el az ahhoz szükséges értesítést, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló, Svájccal kötött megállapodás Horvátországra történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv hatályba léphessen.

                     (1)

                        COM(2011)809/3

                     (2)

                        COM(2011)812/3

                     (3)

                        HL L 189., 2007.7.20., 26. o.

                     (4)

                        HL L 242., 1978.9.4., 2. o.

                     (5)

                        COM(2011)812/3


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.9.
            COM(2017) 656 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               A jelen javaslat a Nemzetközi Cukorszervezet (a továbbiakban: ISO) Nemzetközi Cukortanácsában és Igazgatási Bizottságában, valamint az ISO által az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás (a továbbiakban: megállapodás) felülvizsgálatának tervezett megvitatásából adódó lehetséges módosítások megvitatása céljából adott esetben létrehozandó minden egyéb ad hoc szervben az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás reformja

                  Az Európai Unió részes fele a megállapodásnak
                     1
                  .

                  A megállapodás célja, hogy biztosítsa a fokozott nemzetközi együttműködést a cukorral kapcsolatos globális kérdésekben és a kapcsolódó területeken, fórumot biztosítson a cukorról és a globális cukorágazat helyzetének javításáról folytatott kormányközi konzultációkhoz, a globális cukorpiac és az egyéb édesítőszerek helyzetére vonatkozóan gyűjtött és szolgáltatott információk révén segítse a kereskedelmet, továbbá ösztönözze a cukor iránti kereslet növekedését, különösen a nem hagyományos felhasználások tekintetében. A megállapodás 1993. január 1-jén, hároméves időszakra lépett hatályba, 1995. december 31-ig. Hatályát azóta rendszeresen, további kétéves időszakokkal meghosszabbították. A megállapodás következő, a Nemzetközi Cukortanács határozatával történő meghosszabbítására 2017 novemberében kerül majd sor, és 2019. december 31-ig marad hatályban
                     2
                  .

                  A megállapodás 8. cikkének értelmében a Nemzetközi Cukortanács a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges feladatok ellátásáért felelős szerv. A megállapodás 13. cikke előírja, hogy főszabályként a Cukortanács valamennyi határozatát konszenzussal kell meghozni, hacsak a megállapodás másképp nem rendelkezik. Konszenzus hiányában a határozatokat egyszerű többséggel kell meghozni, kivéve ha a megállapodás minősített szavazást ír elő.

                  A megállapodás 25. cikke szerint az ISO-tagok összesen 2000 szavazattal rendelkeznek. Az ISO minden egyes tagja meghatározott számú szavazattal rendelkezik, amely a megállapodásban előre meghatározott kritériumok alapján évente kiigazításra kerül.

                  A megállapodás és különösen a szavazatoknak a tagok közötti megoszlása – amely az érintett tagok által fizetendő hozzájárulás összegét is meghatározza – nem tükrözi többé a globális cukorpiac valós helyzetét. Az Unió jelenleg messze a legnagyobb mértékben járul hozzá az ISO költségvetéséhez. Az ISO 2015 óta tárgyal a munkacsoportok szintjén a szavazatok elosztását biztosító rendszer felülvizsgálatának lehetőségeiről. Ha az ISO érdemben tárgyalni kezd a megállapodás felülvizsgálatáról, az EU-nak arról saját állásponttal kell rendelkeznie.

                  Az ISO reformja egyértelműen az Unió érdekében áll; e reform célja, hogy az ISO-t még jobban összhangba hozzák az Unió által az egyéb nemzetközi terméktanácsokban támogatott gyakorlatokkal és a cukor világpiacán 1992 óta végbement változásokkal. A reformnak ugyanakkor legalábbis átláthatóságot kell eredményeznie a tagok szavazás során viselt felelősségét és pénzügyi hozzájárulásait illetően. Az ISO-n belül birtokolt szavazatok elosztását olyan mérhető mutatók alapján kell meghatározni, mint a kereskedelmi forgalom, a fogyasztás, a termelés és a fizetési képesség. Az utóbbi mutatót az Egyesült Nemzetek Szervezete használja annak érdekében, hogy lehetővé tegye a cukor fejlesztési vonatkozásainak érvényesülését. E mutató figyelembevétele esetén a pénzügyi felelősség nagyobb részét azok a tagok kapják, akik nagyobb mértékben képesek hozzájárulni az ISO költségvetéséhez.

                  A Bizottság a fent említett gyakorlatokat a többi ISO-taggal együtt mozdíthatja elő; mivel az ISO konszenzuson alapuló szervezet, az EU önmagában nem valósíthatja meg a reformot. Ezért az ISO általános tagságának egyértelmű jelzést kell adnia arra vonatkozóan, hogy a reform nemcsak lehetséges, hanem kívánatos is. Az ISO ülésein és a többi ISO-taggal tartott kétoldalú megbeszélések során a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy képes legyen a megállapodás módosításáról szóló tárgyalások kezdeményezésére, illetve a többi taggal való együttműködésre abban az esetben, ha azok veszik át a kezdeményezést a reformjavaslatok terén.

               •Összhang a nemzetközi terméktanácsok gyakorlatával

                  A nemzetközi terméktanácsokban – így például a Nemzetközi Gabonatanácsban (IGC) és a Nemzetközi Olívatanácsban (IOC) – folytatott tárgyalások keretében az Uniónak sikerült megállapodást elérnie a szavazati jogok olyan arányú elosztásáról és olyan egyértelmű éves frissítési mechanizmusokról, amelyek mind a gabona-, mind az olajbogyó- és olívaolaj-piacokon tükrözik az Unió viszonylagos jelentőségét. A Nemzetközi Gabonatanácsban alkalmazott mutatók a kereskedelmi forgalomra, a fogyasztásra és a termelésre vonatkoznak. Ez ellentétben áll az ISO gyakorlatával, mivel a nemzetközi cukormegállapodás 1992 óta nem tesz lehetővé olyan kiigazításokat, amelyek a tagok globális cukorágazatban betöltött változó pozícióit tükrözik. A megállapodás módosítására irányuló minden erőfeszítés célja az kell, hogy legyen, hogy az ISO gyakorlatát összhangba hozza a többi nemzetközi terméktanács gyakorlatával. Emellett a szavazati jogok elosztását a tagok nem tudják előre kiszámítani, mivel az elosztás nem transzparens számításokon alapul. Bár ez a gyakorlat már 25 éve elfogadottnak számít, a globális cukorágazatban végbement változásokra tekintettel nem lehet tovább folytatni.

                  Mindezek a fejlemények egy olyan időpontban következnek be, amikor az uniós cukorpolitika reformja zajlik, és a cukortermelési kvóták megszüntetése révén az uniós exportőrök jobban hozzá fognak férni a globális cukorpiacokhoz, és meg fognak szűnni az uniós cukortermelésre vonatkozó korlátozások.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A cukor az Unió közös kereskedelempolitikája és közös agrárpolitikája keretébe tartozó érzékeny termék. Az Unió által folytatott nemzetközi kereskedelmi tárgyalások során a cukor kulcsfontosságú szerepet játszik, és a Bizottság a termelést és a kereskedelmet egyaránt gondosan figyelemmel kíséri. A cukor emellett számos fejlődő ország számára fontos árucikk, és a cukor fejlesztési vonatkozásai kiemelkedő jelentőséggel bírnak a közös kereskedelempolitikában. Az ISO semleges platformot biztosít a cukorral kapcsolatos kérdések széles körben való megvitatásához. Ugyanakkor a cukor világpiacán végbemenő fejlemények nyomon követése a közös agrárpolitika keretében alkalmazott piacirányítás érdekeit szolgálja.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               2.1.Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (3) bekezdése rendelkezik a tárgyalások megkezdésére való tanácsi felhatalmazásról, valamint – a tervezett megállapodás tárgyától függően – az Unió főtárgyalójának vagy tárgyaló küldöttsége vezetőjének kijelöléséről. Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Tanács a főtárgyaló számára irányelveket határozhat meg, és egy különbizottságot jelölhet ki, amellyel a tárgyalások folytatása során egyeztetni kell.

               2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A Nemzetközi Cukortanácsot egy megállapodás, nevezetesen a nemzetközi cukormegállapodás hozta létre. A megállapodás 44. cikke értelmében a Nemzetközi Cukortanács minősített szavazás útján javasolhatja az ISO tagjainak a megállapodás módosítását. Amennyiben nincs meg a minősített szavazáshoz szükséges minősített többség, nem lehet javaslatot tenni a megállapodás módosítására. A megállapodás nem rendelkezik a módosítás kezdeményezésének más módjairól. Következésképpen az ISO azon tagjai számára, akik nem értenek egyet a status quo fenntartásával, egyetlen alternatíva létezik: a megállapodás további két évvel való meghosszabbításának elutasítása, ami azonban egyenértékű az ISO-ból való kilépéssel.

                  Az a tervezett jogi aktus, amellyel kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásra kerül, a megállapodás intézményi keretének módosításához vezethet.

                  A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése.

               2.4.Következtetés

                  A javasolt határozat jogalapját az EUMSZ 218. cikke (3) és (4) bekezdésének kell képeznie.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az Unió a megállapodás részes fele, az ISO Nemzetközi Cukortanácsában a Bizottság képviseli. A tagállamok nem önálló szerződő felei a megállapodásnak. Az EU által a megállapodás esetleges módosításáról folytatott tárgyalások az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               •Arányosság

                  Az Unió érdeke a megállapodás módosítása, hogy egy olyan szavazási rendszer kerüljön bevezetésre, amely tükrözi az ISO-tagok globális cukorágazatban képviselt viszonylagos jelentőségét; ezt a lehetőséget előnyben kell részesíteni az Unió ISO-tagságának megszüntetésével szemben. Jelenleg az EU-nak az ISO tevékenységében való részvétele az Unió és a többi ISO-tagállam számára egyaránt előnyös. Mivel azonban az EU viszonylagos jelentőségének megváltozása nem járt a kiutalt szavazatok számának csökkenésével és ennek következtében pénzügyi hozzájárulásainak csökkenésével, ez a részvétel túl magas árat jelent. Más ISO-tagok hozzájárulásai, akiknek a jelenléte a globális cukorpiacokon erősödött, nem emelkedtek ennek megfelelő mértékben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az Unió az ISO tagja, és e tagságot 1992 óta az uniós cukorágazat és a legtöbb tagállam is támogatja. Nem tűnik szükségesnek az érdekelt felekkel konzultációt folytatni egy olyan folyamatról, amely csupán az Unió ISO-tagságának fenntartására irányul, még akkor sem, ha e folyamat olyan szabályokon alapul, amelyek összhangban vannak más nemzetközi terméktanácsok szabályaival, amelyeknek az EU is tagja. Végső soron annak, hogy az EU-nak a globális cukorpiacon képviselt viszonylagos jelentősége csökkent, az ISO-hozzájárulás mérsékelt csökkenésében is meg kell majd mutatkoznia. A hatályos szabályok értelmében az EU-tól aránytalanul magas hozzájárulást várnak el, míg más ISO-tagok késve, vagy egyáltalán nem fizetnek.

               •Hatásvizsgálat

                  Nem szükséges teljes körű hatásvizsgálatot végezni, mivel az intézkedésnek valószínűleg sem gazdasági, sem környezeti, sem társadalmi szempontból nem lesz jelentős hatása. A megállapodás sikeres módosítása értelemszerűen alacsonyabb pénzügyi hozzájárulást jelentene ISO-tagként az EU számára. Ugyanakkor a szavazatok átláthatóbb és méltányosabb elosztása vonzóbbá teheti az ISO-t a potenciális új tagok számára, ami további költségcsökkenéshez vezetne.

                  Bár a megállapodás módosítására legfőképpen azért van szükség, mert tisztességes és méltányos összeget kell meghatározni az EU ISO-költségvetéshez való hozzájárulása tekintetében, a reformot mégsem csak költségvetési okok teszik szükségessé. Az ISO modernizálásának szempontjából kulcsfontosságú kiindulópont az, hogy az ISO-tagok jelentősége az ISO adminisztratív költségvetéséhez való hozzájárulásukban is tükröződjön, ami várhatóan a tagok aktívabb részvételét is biztosítani fogja az ISO-n belül.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A tárgyalások megkezdésének várhatóan nem lesz költségvetési vonzata.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Unió az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás
                  3
                (a továbbiakban: megállapodás) részes fele és a Nemzetközi Cukorszervezet (a továbbiakban: ISO) tagja.

               (2)1995 óta az Unió minden alkalommal jóváhagyta a megállapodás két évvel történő meghosszabbítását. A Bizottság javaslatot tett a Tanácsnak, hogy hatalmazza fel a Bizottságot a megállapodás újabb két évig terjedő, a 2019. december 31-ig tartó időszakra történő meghosszabbítását támogató álláspont képviseletére.

               (3)A megállapodás 8. cikkének értelmében a Nemzetközi Cukortanács a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges feladatok ellátásáért felelős szerv. A megállapodás 13. cikke előírja, hogy főszabályként a Cukortanács valamennyi határozatát konszenzussal kell meghozni, hacsak a megállapodás másképp nem rendelkezik. Konszenzus hiányában a határozatokat egyszerű többséggel kell meghozni, kivéve ha a megállapodás minősített szavazást ír elő.

               (4)A megállapodás 25. cikke szerint az ISO-tagok összesen 2000 szavazattal rendelkeznek. Az ISO minden egyes tagja meghatározott számú szavazattal rendelkezik, amely a megállapodásban előre meghatározott kritériumok alapján évente kiigazításra kerül.

               (5)Az Uniónak érdekében áll, hogy részes fele legyen egy cukorról szóló nemzetközi megállapodásnak, figyelembe véve az ágazat jelentőségét számos tagállam és az európai cukorágazat gazdaságossága számára.

               (6)Ugyanakkor a megállapodás intézményi kerete és különösen a szavazatok tagok közötti megoszlása – amely az érintett ISO-tagok által fizetendő hozzájárulás összegét is meghatározza – már nem tükrözi a globális cukorpiac valós helyzetét.

               (7)A megállapodásban foglalt, az ISO-tagsággal kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályok értelmében az Unió hozzájárulása 1992 óta változatlan, noha a globális cukorpiac és különösen az Unió azon belüli viszonylagos jelentősége azóta nagymértékben megváltozott. Ennek következtében az Unió az elmúlt években aránytalanul nagy részt vállalt az ISO költségvetési kiadásaiból, és az e költségekhez kapcsolódó felelősség is aránytalan mértékben nehezedett rá.

               (8)A megállapodás pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályai a megállapodás 44. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően módosíthatók. Az említett cikk értelmében a Nemzetközi Cukortanács minősített szavazás útján javasolhatja az ISO tagjainak a megállapodás módosítását. Mivel az Unió a megállapodás 7. cikkének megfelelően a Nemzetközi Cukortanács tagja, a megállapodás intézményi keretrendszerének módosítására irányuló tárgyalásokat kezdeményezhet, illetve azokban részt vehet.

               (9)Ezért helyénvaló, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon a Nemzetközi Cukortanácsban a megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére, hogy tárgyalási irányelvek kerüljenek kidolgozásra, továbbá hogy egy különbizottságot jelöljenek ki, amellyel a Bizottság a tárgyalások során egyeztet,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás módosításáról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a(z) [name of the special committee to be inserted by the Council]-gal egyeztetve kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ez a határozat 2019. december 31-ig érvényes.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 92/580/EGK határozata (1992. november 13.); HL L 379., 1992.12.23., 15. o.

                     (2)
                  A Tanács xxxx határozata (here we will refer to the Commission proposal for the Council decision).

                     (3)
                  A Tanács határozata (1992. november 13.) az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 379., 1992.12.23., 15. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2017.11.9.
            COM(2017) 656 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás módosítására vonatkozó tárgyalási irányelvek

               A Bizottság a Nemzetközi Cukortanácsban tárgyalásokat kezdhet az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás (a továbbiakban: megállapodás) többi szerződő felével a megállapodás korszerűsítése érdekében, figyelembe véve a cukor világpiacán végbement fejleményeket, továbbá azon különbségek megszüntetése céljából, amelyek egyrészről a Nemzetközi Cukorszervezet tagjai által gyakorolt befolyás és pénzügyi hozzájárulásaik, másrészről a globális cukorpiacon elfoglalt viszonylagos pozíciójuk között jelenleg fennállnak.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.22.
            COM(2017) 803 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Tanács 2017. június 16-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn.

               (2)A megállapított jelentős eltérés miatt a Tanács 2017. június 16-án kibocsátott ajánlásában azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  2
                nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács továbbá azt ajánlotta Romániának, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2017. október 15-ig tegyen jelentést az ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (3)A Bizottság 2017. szeptember 26-án és 27-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatás tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2017. október 24-én jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat ezt követően nyilvánosságra hozták. A Bizottság jelentése szerint a román hatóságok nem kívánnak reagálni a  2017. június 16-i tanácsi ajánlásra. A hatóságok megerősítették, hogy az államháztartási hiány célértéke 2017-ben a GDP 3 %-a marad. A pozitív és növekvő kibocsátási rés miatt ez 2017-ben növelné a strukturális hiányt, a tanácsi ajánlással ellentétesen. Ez egyértelműen expanzív fiskális politikára utal.

               (4)A román hatóságok 2017. október 13-án jelentést nyújtottak be a 2017. június 16-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A hatóságok e jelentésben megerősítették, hogy az államháztartási hiány célértéke 2017-ben a GDP 3 %-a marad. A jelentésben egyetlen olyan intézkedést neveztek meg, amely 2017-ben jelentős költségvetési hatással jár: az energiatermékek jövedéki adójának 2016-os szintre emelését (vagyis a 2017 januárjában hatályba lépett jövedékiadó-csökkentés visszavonását). A bejelentett intézkedések költségvetési hatása így jelentősen elmarad a tanácsi ajánlás követelményétől.

               (5)A 2017. őszi bizottsági előrejelzés alapján a román strukturális egyenleg várhatóan a GDP 1,1 %-ával romlik, vagyis a hiány 2017-ben eléri a 3,3%-ot. Ez ellentétes a 2016-hoz képest a GDP 0,5 %-át kitevő ajánlott strukturális javulással. A nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése ennek megfelelően 4,9 %-ot tett ki, vagyis jóval meghaladta a 3,3 %-os kiadási referenciaértéket. Ez a 2016-hoz viszonyított romlás a közvetett adók – főként a héa és a jövedéki adók – év elején hatályba lépett csökkentésével, illetve a közszektorbeli bérek és a szociális ellátások év közbeni emelésével magyarázható. A 2017. június 16-i tanácsi ajánlás óta az energiatermékek jövedéki adójának 2016-os szintre emelése és a közberuházások szeptemberi költségvetés-módosítással bevezetett visszafogása kedvező hatást gyakorolt az államháztartás hiányára, noha e hatást jórészt ellensúlyozta a közszektorbeli bérek szintén a költségvetés-módosítással bevezetett emelése.

               (6)Mindez ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a Románia által a Tanács 2017. június 16-i ajánlására adott válasz nem volt megfelelő. A költségvetési kiigazítás 2017-ben elmarad a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazítástól, amely annak felelne meg, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlást követően nem tett eredményes intézkedéseket.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.18.
            COM(2019) 15 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államokkal a megfelelőségértékelésről szóló megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

               •Az ajánlás okai és céljai

               Az Európai Bizottság elnöke és az Amerikai Egyesült Államok elnöke 2018. július 25-én megállapodásra jutott az Egyesült Államok és az Európai Unió közötti kereskedelmi kapcsolatok új szakaszának elindításáról, amelynek célja a kereskedelem megkönnyítése és a kereskedelmi feszültségek eszkalálódásának elkerülése. A közös nyilatkozat egy végrehajtó munkacsoport létrehozását irányozta elő, amely többek között fontolóra veszi az adminisztratív akadályok és költségek csökkentésére irányuló intézkedéseket, ugyanakkor megőrzi mindkét oldal magas szintű védelmét.

               Ez az Egyesült Államokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére irányuló ajánlás az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti, a szabályozási kérdésekkel és a szabályozást támogató szabványok használatával kapcsolatos együttműködés javítását célzó szélesebb körű intézkedéscsomag részét képezi. Az ajánlás tárgyalási irányelvek tervezetéről rendelkezik a kereskedelem megkönnyítése és ezáltal az ipari áruk Európai Unió és Egyesült Államok közötti kereskedelmének a megfelelőségértékelés költségeinek kölcsönös és kiegyensúlyozott csökkentése révén történő fokozása érdekében.

               Az EU és az USA a világ legnagyobb és leginkább integrált gazdasága, amelyek hosszú és közös kereskedelmi múlttal és hasonló gazdasági fejlettségi szinttel rendelkeznek. Az Egyesült Államok az ipari termékek uniós kivitelének elsődleges exportpiaca, és az EU-ba irányuló ipari termékek második legnagyobb exportőre (Kína után). Az EU–USA árukereskedelem 2017-ben 633 milliárd EUR-t tett ki, amely elsősorban ipari termékek kereskedelmét jelentette (598 milliárd EUR értékben, amely főként 166 milliárd EUR értékű gép- és berendezéskereskedelemből állt). Közel 4,7 millió uniós munkahely hozható összefüggésbe az USA-ba irányuló exportra való termeléssel. Az USA-val folytatott árukereskedelmünk legnagyobb részét (az uniós kivitel 94 %-át és a behozatal 95 %-át) az ipari termékek teszik ki. Az EU–USA árukereskedelem folyamatosan növekedett az elmúlt tíz évben. E jelentős kereskedelmi forgalom fényében az Atlanti-óceán mindkét partján tevékenykedő gazdasági szereplők jelentős előnyre tesznek szert a párhuzamos vizsgálati, a felügyeleti és tanúsítási követelmények megszüntetésének köszönhetően, ami csökkenti a vállalatok számára az érintett piacainkhoz való hozzáférés költségeit.

               Az Európai Unió és az Egyesült Államok megfelelőségértékelési gyakorlatai annak biztosítására szolgálnak, hogy a gyártók csak akkor hozhassanak forgalomba egy terméket, ha az megfelel valamennyi vonatkozó követelménynek annak biztosítása érdekében, hogy a nem biztonságos vagy más módon nem megfelelő termékek ne kerüljenek be egymás piacára. Ezek magukban foglalhatják a vizsgálatot, a felügyeletet és a tanúsítást. A megfelelőségértékelés megközelítései közötti különbségek a termékek biztonságának szükségszerű javítása nélkül további költségeket, valamint hosszadalmas és összetett adminisztratív folyamatokat eredményezhetnek. A kötelező harmadik fél általi megfelelőségértékelés esetében (az Egyesült Államokban az esetek mintegy 70 %-ában) megkönnyítheti a kereskedelmet annak lehetővé tétele, hogy az exportőrök a termékek kivitele szerinti országban az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés bizonyítására a behozatal szerinti országban igazolást kérjenek. E lehetőség csak bizonyos ágazatok esetében létezik a meglévő, az EU és az USA között 1998-ban kötött kölcsönös elismerési megállapodás értelmében, amely nem működik megfelelően az összes érintett ágazatban. A megfelelőségértékelés költségei így jelentősek lehetnek az uniós export számára, különösen az olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint a gépek és berendezések gyártása.

               A megfelelőségértékelés költségeinek csökkentése számottevő gazdasági előnyökkel járhat, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, amelyeket e költségek aránytalanul súlyosan érintenek. Méretükből adódóan gyakran sokkal nehezebb a kkv-k számára megbirkózni a kereskedelmi akadályokkal, mint a nagyobb cégek esetében. Gyakran nem rendelkeznek elegendő kapacitással és/vagy erőforrással a termékkövetelmények és az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárások tekintetében fennálló különbségek kezelésére, továbbá nehézséget okoz számukra a szükséges információk megszerzése. A megfelelőségértékeléssel kapcsolatos akadályok számának csökkentése ezért különösen előnyös lehet a feldolgozóiparban működő exportáló kkv-k számára. A kkv-k valószínűleg arányaiban többet nyernek a kereskedelmi költségek csökkenésével. A kereskedelmi költségek e csökkentése alkalmanként döntő befolyással lehet arra, hogy egyáltalán sor kerül-e az exportra vagy sem.

                  A megfelelőségértékelési eredmények elfogadásának megkönnyítéséhez nemzetközi megállapodásra van szükség, hogy a vonatkozó követelmények teljesülése esetén lehetővé tegyék az Unió területén nem letelepedett megfelelőségértékelő szervezetek számára, hogy tanúsíthassák, egy adott termék megfelel-e a vonatkozó uniós jogszabályoknak. Ez az ajánlás ezért javasolja az Egyesült Államokkal való tárgyalások megkezdését a célból, hogy az Atlanti-óceán mindkét partján csökkenjenek a gazdasági szereplőket érintő megfelelőségértékelési költségek. Ennek módja, hogy megállapodnak az exportáló Fél területén található megfelelőségértékelő testületek által elvégzett megfelelőségértékelés eredményeinek az importáló Fél területén található megfelelőségértékelő testületek által történő – azok technikai követelményeinek megfelelő – elfogadásáról.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ezen ajánlás hatálya a 2018. július 25-i közös nyilatkozat részének végrehajtására korlátozódik annak érdekében, hogy a megfelelőségértékelés eredményeinek elfogadása révén javítsa az árukereskedelmet, ugyanakkor biztosítsa a magas szintű védelem teljes körű fenntartását. A cél a kereskedelem megkönnyítése és az EU és az USA közötti kereskedelmi feszültségek enyhítése, és ez teljes mértékben összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződéssel (EUSZ), amely kimondja, hogy az Unió mozdítsa elő valamennyi ország bekapcsolódását a világgazdaságba, egyebek mellett a nemzetközi kereskedelemben érvényesülő korlátozások fokozatos megszüntetése révén
                     1
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az ajánlás összhangban áll más uniós szakpolitikákkal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) 207. cikke (3) és (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikke (3) és (4) bekezdésével.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre. A közös kereskedelempolitika szerepel az EUMSZ 3. cikkében felsorolt, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között. Ez a szakpolitika kiterjed a kereskedelmi megállapodásokról – többek között az EUMSZ. 207 cikkének megfelelően – folytatott tárgyalásokra is.

               Arányosság

                  A Bizottság ajánlása összhangban áll az arányosság elvével, és az Egyesült Államokkal fennálló kereskedelmi feszültségek enyhítésére irányuló célkitűzésünk fényében szükséges.

               A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió Tanácsának határozata.

               2.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  2012 óta számos konzultációt folytattak az érdekelt felekkel meghallgatások és a civil társadalommal folytatott párbeszéd formájában, hogy mérlegeljék az EU–USA közötti szorosabb szabályozási együttműködésből fakadó esetleges előnyöket. E konzultációkra az Európai Parlamentben és az uniós tagállamokban vagy az általuk szervezett nyilvános vitákon felül került sor.

                  Ezen ajánlással összefüggésben hamarosan megindul az érdekelt felekkel folytatott, az Egyesült Államokkal folytatandó lehetséges szabályozási együttműködési kezdeményezésekről szóló konzultációk új köre, amely során közzéteszik az érdekelt felekkel folytatott konzultációra vonatkozó stratégiát meghatározó ütemtervet (lehetőség van arra, hogy az érdekelt felek egy négyhetes időszakon belül visszajelzést adjanak).

                  A konzultációk eredményeit egy rövid összefoglaló jelentés foglalja majd össze. A Bizottság az érdekelt felek főbb ajánlásaira is választ fog adni. A konzultáció nem korlátozódik majd a megfelelőségértékelés kérdésére, de az Egyesült Államokkal folytatandó más kezdeményezések azonosítására is irányul, amelyek jelentős előnyökkel járhatnak, miközben fenntartják – ha nem fokozzák – a védelem jelenlegi szintjét.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               2012 óta a korábbi konzultációs tevékenységek során már jelentős szakértelem gyűlt össze a megfelelőségértékelésekkel kapcsolatos, az EU és az USA közötti szorosabb együttműködésből eredő esetleges előnyök tekintetében (lásd az alábbi weboldalon található hivatkozásokat és dokumentumokat:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). E szakértelmet azonban a fent említett, érdekelt felekkel folytatott új konzultációk összefüggésében frissíteni fogják.

               •Hatásvizsgálat

               Mivel politikai szempontból elengedhetetlen a gyors előrelépés annak érdekében, hogy az EU és az USA közötti kereskedelmi feszültségeket enyhüljenek, ezt hangoztatta a Bizottság elnöke az Egyesült Államok elnökével folytatott megbeszélést követően és ezt hagyta jóvá az Európai Tanács 2018. május 16-i szófiai nem hivatalos ülésén, továbbá eltekintettek a hivatalos hatásvizsgálati eljárástól annak érdekében, hogy a bizonyítékgyűjtés és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció biztosításának arányosabb megközelítése érvényesüljön. Ez az arányos megközelítés azért is indokolt, mert az új megállapodás várhatóan nem gyakorol jelentős gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatást az egyes termékágazatokra vonatkozó megfelelőségértékelés egyszerűsítéséből származó előnyökre.

               •Alapjogok

                  Az ajánlás összhangban áll az egyéb uniós szerződésekkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájával.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, a megfelelőségértékelésről szóló megállapodás nem gyakorol kedvezőtlen hatást az Unió költségvetésére. Közvetett pozitív hatások a megnövekedett kereskedelmi áramlásokból várhatók.

               4.EGYÉB ELEMEK

               •Az eljárás ismertetése

               A Bizottság fog tárgyalni az EU nevében. A Bizottság javasolja, hogy az EUMSZ 218. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Európai Unió Tanácsa a Kereskedelempolitikai Bizottságot jelölje ki azon bizottságként, amellyel a tárgyalások során egyeztetni kell.

               Az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének megfelelően az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában tájékoztatni fogják.

               A Bizottság közvetlenül az elfogadást követően nyilvánosan hozzáférhetővé teszi majd ezt az ajánlást és mellékletét.

               A Bizottság azt ajánlja, hogy a tárgyalási irányelveket a Tanács általi elfogadásukat követően haladéktalanul tegyék nyilvánossá.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Amerikai Egyesült Államokkal a megfelelőségértékelésről szóló megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) és (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal a megfelelőségértékelésről szóló megállapodásról.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a mellékletben foglalt tanácsi tárgyalási irányelvek alapján kell lefolytatni.

               3. cikk

               A Bizottság a tárgyalásokat a(z) [a Tanács által beillesztendő különbizottság]-gal egyeztetve folytatja le.

               4. cikk

               Ezt a határozatot és mellékletét az elfogadásukat követően azonnal hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az EUSZ 21. cikke (2) bekezdésének e) pontja.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.18.
            COM(2019) 15 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államokkal a megfelelőségértékelésről szóló megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOKKAL A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSRÓL FOLYTATANDÓ TÁRGYALÁSRA VONATKOZÓ IRÁNYELVEK

               A megállapodás jellege és hatálya

               1.A megállapodás kizárólag a Felek közötti megfelelőségértékelésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazzon.

               2.A megállapodás álljon teljes mértékben összhangban a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival és kötelezettségeivel.

               3.A megállapodás kölcsönös kötelezettségvállalásokat biztosítson a megfelelőségértékelésre vonatkozóan.

               Célkitűzések

               4.A tárgyalás célja, hogy egyszerűsített eljárások kidolgozása révén elősegítse az EU és az USA közötti kereskedelmet azon megfelelőségértékelési eredmények elismerésének megkönnyítése érdekében, amelyek megerősítik a termékeknek valamely fél technikai rendeleteinek való megfelelését, ugyanakkor biztosítják a magas szintű védelem teljes körű fenntartását.

               Tartalom

               Egyszerűsített horizontális megfelelőségértékelésről szóló megállapodás

               5.A Felek a termékhez kapcsolódó kockázat értékelése alapján megvizsgálják a kevésbé megterhelő megfelelőségértékelési követelmények bevezetésének megvalósíthatóságát.

               6.A Feleknek olyan követelményeket kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik az importáló Fél számára a technikai rendeleteknek való megfelelést megerősítő azon megfelelőségértékelési eredmények elfogadását, amelyeket a másik Fél területén található megfelelőségértékelő szervezetek bocsátottak ki.

               7.A megállapodásnak olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek biztosítják az eredményesebb és hatékony eljárásokat és megközelítéseket olyan ágazatokban, ahol jelenleg akadályok állnak fenn, nevezetesen a gépgyártás, az elektromos és elektronikus cikkek ágazatában.

               8.A megállapodásnak elsősorban olyan ágazatokat kell lefednie, amelyek tekintetében az importáló Feleknek harmadik fél általi megfelelőségértékelésre van szükségük, amely azon feltételhez kötött, hogy a Felek megállapodjanak abban, hogy ellátják a területükön található megfelelőségértékelő szervezetek tényleges felügyeletét.

               9.A megállapodásnak adott esetben a jelenleg hatályos, a kölcsönös elismerésről szóló, EU–USA közötti megállapodásokkal kapcsolatos viszonyát is rendeznie kell.

               Záró rendelkezések

               10.A megállapodás hozzon létre intézményi szerkezetet a megállapodás végrehajtásának biztosítása érdekében.

               11.A megállapodás foglaljon magában rendelkezéseket a megállapodás felbontására és/vagy (részleges) felfüggesztésére vonatkozóan.

               12.A megállapodás az Unió valamennyi hivatalos nyelvén legyen egyaránt hiteles, és tartalmazzon erre irányuló nyelvi záradékot.