title: A Tanács ajánlása (2018. július 13.) Németország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Németország 2018. évi stabilitási programját

text:
               10.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/19

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2018. július 13.)
      Németország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Németország 2018. évi stabilitási programját
      (2018/C 320/05)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2018. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács a 2018. március 22-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2017. november 22-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Németországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács a 2018. március 22-i ülésén jóváhagyott. A Tanács 2018. május 14-én elfogadta az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (3) (a továbbiakban: az euroövezetre vonatkozó ajánlás).

                  (2)

                  Mivel Németország pénzneme az euro, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Németországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euroövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1. és 2. ajánlás tükröz.

                  (3)

                  2018. március 7-én közzétették a Németországra vonatkozó 2018. évi országjelentést. A Bizottság az országjelentésben értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások (4) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései tekintetében Németország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit szintén 2018. március 7-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a tartósan magas folyófizetésimérleg-többlet határokon átnyúló jelentőséggel bír, és a megtakarításokhoz képest visszafogott beruházásokat tükrözi mind a magán-, mind az állami szektorban. A nagyrészt Unión kívüli országokkal szemben kialakult többlet 2016 óta némileg szűkült, és a következő években várhatóan fokozatosan csökkenni fog a belső kereslet jövőbeli élénkülése következtében, bár az előrejelzés időszakában példátlanul magas szinten marad. Miközben jelenleg a növekedés mozgatórugójává egyre inkább a belföldi kereslet válik, a GDP-arányos fogyasztás és beruházás – a kedvező ciklikus és finanszírozási feltételek, valamint az infrastrukturális beruházási igények ellenére – egyaránt visszafogott maradt, miközben az utóbbi számára van költségvetési mozgástér. Bár a közberuházások élénkítése érdekében számos intézkedésre került sor, ezek az erőfeszítések egyelőre nem eredményeztek tartósan növekvő tendenciát a közberuházások GDP-hez viszonyított arányát illetően. Emellett korlátozott volt a más területekre irányuló ajánlások végrehajtása terén elért haladás is.

                  (4)

                  Németország 2018. április 30-án benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját, 2018. április 19-én pedig 2018. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (5)

                  Az európai strukturális és beruházási alapok 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

                  (6)

               Németország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik. 2018. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartás tekintetében GDP-arányosan 1 és 1
                      % közötti költségvetési többletet tervez a 2018–2021-es időszakra. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak egésze során továbbra is biztonsággal teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenést követően 2021-re 53 %-ot tesz majd ki. Bár a stabilitási program a 2018. márciusi koalíciós megállapodás számos tervezett – a 2018 és 2021 közötti időszakban nagyjából a GDP 1
                      %-ának megfelelő mértékű – intézkedését felsorolja, ezek még nem szerepelnek a stabilitási program előrejelzéseiben, mivel azokat még nem fogadták el. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet nem hagyott jóvá független szerv – megalapozott (6). A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan 2018-ban a GDP mintegy 1,2 %-ának, 2019-ben pedig a GDP 1,0 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Az államadósság az előrejelzés szerint tartósan csökkenő pályán marad. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Németország az előrejelzések szerint 2018-ban és 2019-ben meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ugyanakkor – a középtávú költségvetési cél betartása mellett – a fennmaradó mozgástérrel a költségvetési és strukturális politika felhasználható lenne arra, hogy tartósan növelje a köz- és magánberuházások szintjét, különösen az oktatás, a kutatás és az innováció terén.

                  (7)

                  2015 és 2017 között a közberuházások reálértelemben erősen növekedtek. Ez a tendencia tükrözi a kormány beruházásélénkítésre irányuló erőfeszítéseit. A közberuházások bővülnek, de a GDP-hez viszonyítva még mindig mérsékeltek, és a helyi önkormányzatok szintjén jelentős (a becslések szerint a GDP 4 %-ának megfelelő) beruházási hátralék áll fenn. A közszektorbeli tőkeállomány a GDP-hez viszonyítva még mindig csökkenőben van az önkormányzati szinten negatív nettó beruházásszint következtében (2010 és 2016 között évente körülbelül 6 milliárd EUR). Az önkormányzati szintű beruházási hátralék felszámolása a következő évtizedben évente a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű további közberuházást tenne szükségessé. A beruházásoknak a kormányzati szektor tőkeállományához viszonyított (százalékos) aránya és a közberuházásoknak a közkiadásokhoz viszonyított (százalékos) aránya az euroövezeti átlag alatt van. 2017-ben kezdte meg működését az a szolgáltató ügynökség, amelynek feladata a közberuházások támogatása az önkormányzatok szintjén, de további erőfeszítésekre van szükség a beruházási hátralék kezeléséhez. A kedvező költségvetési helyzetre tekintettel ez azt jelzi, hogy a kormányzat minden szintjén, különösen regionális és önkormányzati szinten lehetőség van a beruházások növelésére.

                  (8)

                  Az oktatásra fordított közkiadások 2016-ban változatlanul a GDP 4,2 %-át tették ki, ami a 4,7 %-os uniós átlag alatt marad. 2016-ban az oktatási és kutatási kiadások a GDP 9,0 %-ának megfelelő mértékűek maradtak, így nem érték el a GDP 10 %-ában megállapított nemzeti célkitűzést. Ez a becslések szerint körülbelül 33 milliárd EUR összegű beruházási résnek felel meg. Miközben az oktatási kiadások reálértéken növekedtek, továbbra is jelentős a beruházási hátralék. Ugyanakkor a növekvő diáklétszám, a tanárhiány és a kisgyermekkori nevelés és gondozás további bővítése megfelelő közfinanszírozást tesz szükségessé. Németország potenciális növekedése szempontjából alapvető fontosságú, hogy növelje az oktatásra, kutatásra és innovációra fordított kiadásokat.

                  (9)

                  A német gazdaság digitalizálása lassan halad, és az ország jelentős kihívásokkal néz szembe. A gyors internetszolgáltatás (legfeljebb 30 Mbit-es új generációs hozzáférés) rendelkezésre állását illetően egyértelmű digitális szakadék van a városi és vidéki területek között (a vidéki területeken csak 54 %-os a lefedettség). Németország lemaradásban van a nagyon nagy kapacitású széles sávú (> 100 Mbit) szolgáltatások terén. Az ország területének csak kis részén (7,3 %) van kiépítve a nagy teljesítményű üvegszálas hálózat, szemben a 26,8 %-os uniós átlaggal. Ehelyett a szolgáltatók részéről előnyben részesített technológiai megoldás továbbra is a meglévő rézkábel-hálózatok korszerűsítése (vektorizálás). Számos szolgáltatás támaszkodik a nagyon nagy sebességű hálózati összekapcsoltságra, és 2017-ben a német vállalkozások 25,3 %-a vélte úgy, hogy az általa használt internetkapcsolat túl lassú a tényleges üzleti igényeihez képest. Az ilyen hálózati összekapcsoltság hiánya visszafogja a beruházásokat, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, amelyek közül sok vidéki vagy városkörnyéki területen működik. A digitális közszolgáltatások és az elektronikus egészségügy teljesítménye is messze elmarad az uniós átlagtól.

                  (10)

                  A vállalkozások kutatás-fejlesztési beruházásai növekednek, és Németország közel áll ahhoz, hogy elérje az Európa 2020 stratégia szerinti, kutatás-fejlesztési intenzitásra vonatkozó célkitűzését. A beruházások azonban egyre nagyobb mértékben a nagyvállalatoknál, valamint a csúcstechnológiát és a közepesen fejlett technológiát alkalmazó gyártási ágazatokban koncentrálódnak, míg a kis- és középvállalkozások hozzájárulása csökken. Számos intézkedésre került sor a vállalkozói tevékenység megerősítése érdekében, különösen a magánszektor kockázatitőke-befektetéseinek bevonása révén. Németország kockázatitőke-piaca azonban továbbra is fejletlenebb az innováció terén nemzetközi vezető szerepet játszó országokénál.

                  (11)

                  Bár a közelmúltban megfigyelhető volt némi javulás, Németország adórendszere továbbra sem hatékony, különösen azért, mert összetett és torzítja a döntéshozatalt, például a beruházások, a finanszírozás és a munkaerőpiaci részvétel tekintetében. A bevételnövelést Németország viszonylag nagymértékben a közvetlen adókra alapozza. Lenne lehetőség a torzító közvetlen adók csökkentésére, valamint el lehetne mozdulni a vagyon-, örökösödési és fogyasztási adók kevésbé torzító hatású adófajtái felé. 2015-ben uniós összehasonlításban Németországban a hatodik legmagasabb volt az adók és a társadalombiztosítási járulékok szintje. A tőkeköltség és a régiónként eltérő tényleges átlagos társaságiadó-kulcs a legmagasabbak között van az Unióban (nemzeti szinten összesítve 28,2 %, szemben a 20,9 %-os uniós átlaggal). A társasági adó, a helyi iparűzési adó és a szolidaritási különadó együttes alkalmazása miatt a társasági adózás rendszere összetett, jelentős adminisztratív költségekkel jár és torzítja a beruházások szintjét és helyét. Emellett a társasági adó torzítja a finanszírozási döntéseket a hitelfinanszírozás pozitív adóügyi megkülönböztetése révén. Ez a torzító hatás a hetedik legnagyobb az Unióban. A részvények tőkeköltségeinek csökkentése megerősíthetné a magánszektorbeli beruházásokat és a viszonylag fejletlen kockázatitőke-piacot. Emellett a veszteségelhatárolásra vonatkozó előírások továbbra is viszonylag szigorúak: egy adott évben ez az összeg legfeljebb az adóköteles jövedelem 60 %-a lehet.

                  (12)

                  A németországi szabályozás változatlanul rendkívül szigorú, különösen ami az üzleti szolgáltatásokat, a szabályozott szakmákat és a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás adminisztratív formaságait illeti. A fő korlátozások többek között a jogi formára és a részesedésekre vonatkoznak. A piaci lemorzsolódási ráta a fő üzleti szolgáltatási ágazatokban, például a jogi, könyvviteli, építészi és mérnöki tevékenységek terén az uniós átlag alatt van, ugyanakkor ezekben az ágazatokban a bruttó működési ráta átlag feletti, ami alacsonyabb versenynyomásra utal. A szolgáltatások köztes inputként betöltött szerepe miatt a szolgáltatásokra vonatkozó kevésbé korlátozó szabályozás növeli a termelékenységet a főként downstream szolgáltatásokat nyújtó ágazatokban.

                  (13)

                  Németország munkaerőpiacának teljesítménye nagyon jó. A munkanélküliség 2017 negyedik negyedévében minden eddiginél alacsonyabb szintre, 3,6 %-ra esett vissza, és a foglalkoztatás elérte a 79,8 %-ot. Az ifjúsági munkanélküliség (2017-ben 6,8 %) a legalacsonyabbak között van az Unióban. Németországban egyre nagyobb hiány van szakképzett munkaerőből, míg egyes csoportok munkaerőpiaci potenciálja változatlanul kihasználatlan. A részmunkaidőben dolgozók, különösen a nők, valamint a migráns háttérrel rendelkezők és a gondozási feladatokat ellátók aránya a legmagasabbak között van az Unióban. A nők esetében a legfontosabb tényezők közé tartozik, hogy nem kapnak ösztönzést hosszabb munkaidő vállalására, és ehhez a megfelelő gyermekgondozási létesítmények és az egész napos oktatási létesítmények hiánya társul. Az egyedi adózási szabályok, különösen a második keresők és az alacsony keresetűek esetében, valamint a legfeljebb 450 EUR-s fizetéssel járó úgynevezett miniállásokból eredő bezártsági hatás szintén nem ösztönöz hosszabb munkaidő vállalására. Németországban az egyik legmagasabb az alacsony keresetűek adóéke, és ez leginkább a nőket érinti. A részmunkaidőben foglalkoztatott nők nagy aránya mellett uniós összehasonlításban a részmunkaidős foglalkoztatásban az egyik legszélesebb a nemek közötti szakadék (37,5 % a 23,1 %-os uniós átlaggal szemben). Ez hozzájárul a Németországra jellemző rendkívül nagy nemek közötti bérkülönbséghez.

                  (14)

                  A nominális bérnövekedés 2017-ben mérsékelt maradt (2,4 %) a minden eddiginél alacsonyabb munkanélküliség és a betöltetlen álláshelyek nagy aránya ellenére. Ez a viszonylag visszafogott arány részben a szolgáltatások terén jellemző lassú termelékenységnövekedéssel, egyes ágazatokban a kollektív szerződések csekély mértékű elterjedésével és a strukturális munkanélküliség csökkenésével magyarázható. Az infláció megugrásának hatása korlátozott volt, a reálbér-növekedés a 2016-os 1,8 %-ról 2017-ben 0,7 %-ra esett vissza. A 2018 elején kötött kollektív szerződések a bérnövekedés bizonyos mértékű gyorsulását eredményezhetik; e fejleményeket érdemes figyelemmel kísérni. Az alacsony keresetűek aránya továbbra is magas, és az alacsonyabb fizetési decilishez tartozók esetében növelni kell a ledolgozott munkaórák számát. A megnövekedett bevándorlás nem akadályozta meg a bérnövekedést az alacsonyabb jövedelmű szegmensekben. A kötelező általános minimálbér 2015. évi bevezetése, majd 2017. évi emelése növelte a béreket a jövedelemeloszlás alsó régióiban. A béremelés mellett a szociális partnerek a bértárgyalások jelenlegi fordulójában a rugalmas munkaidőre összpontosítanak.

                  (15)

                  Németország összességében szilárd szociális védelmi rendszerrel rendelkezik. Azonban a szegénységi küszöb alatt élők aránya a teljes népességhez viszonyítva 2015-ig folyamatosan nőtt, majd ez a tendencia 2016-ban enyhén javulni kezdett. 2015-ben megkezdődött a jövedelmi egyenlőtlenség csökkenése is, csekély csökkenést mutatva a jövedelmi ötödök arányában (S80/S20), ami a szegényebb háztartások jövedelmi helyzetének javulásával magyarázható. A dolgozói szegénység közelmúltbeli, 2016-os javulása szintén mérsékelt volt, és csak a férfiak esetében volt megfigyelhető.

                  (16)

                  Németországnak javítania kell az idősebb munkavállalók munkaerőpiaci kötődését, ami növelné az időskori jövedelmet, élénkítené a potenciális kibocsátást, és hozzájárulna a szűk munkaerőpiachoz való alkalmazkodáshoz, valamint csökkentené az időskori előtakarékosság szükségességét. A költségvetési fenntarthatósági kockázatok jelenleg csekélyek, nagyrészt a viszonylag magas elsődleges többletnek köszönhetően. Ennek ellenére az idősödésről szóló 2018. évi jelentés szerint Németországban várhatóan az egyik legmagasabb lesz a nyugdíjkiadások növekedése 2070-ig. A szegénységi küszöb alatt élő idősek (azaz 65 év felettiek) aránya 2016-ban 17,6 % volt, ami a 14,7 %-os uniós átlag felett van. Az első pillért jelentő kötelező nyugdíjrendszerben folyósított nyugdíjak megfelelőségének jövőbeli romlása várhatóan növeli az időskori szegénység kockázatát, különösen az alacsony keresetűek, az atipikus szerződésekkel rendelkezők, valamint azok esetében, akik korábban megszakították munkaviszonyukat. A nemek közötti nyugdíjszakadék a legszélesebbek között van az Unióban. Ugyanakkor, miközben a 60 és 64 év közötti munkavállalók foglalkoztatási rátája (2017-ben 58,4 %) a legmagasabbak között volt az Unióban, a 65 és 69 év közötti korosztály esetében a foglalkoztatási ráta (16,1 %) a többi tagállaméval összevetve a középső harmadban van.

                  (17)

                  A társadalmi-gazdasági háttér továbbra is jelentős mértékben meghatározza az oktatási eredményeket és a munkaerőpiaci integrációt. A 2015. évi nemzetközi tanulói teljesítménymérés (PISA-felmérés) szerint ez azt eredményezi, hogy a természettudományok tekintetében a legalacsonyabb és a legmagasabb társadalmi kvartilis között három iskolaévnek megfelelő teljesítménykülönbség van. A tagállami adatok arra utalnak, hogy az alapfokú oktatás tekintetében is erős a korreláció. A migráns háttérrel rendelkező tanulók esetében sajátos kihívásokat kell kezelni. A Németországban született tanulókkal összehasonlítva a migráns hátterű diákok esetében sokkal valószínűbb, hogy az alapkészségek terén alulteljesítenek, nagyobb köztük a korai iskolaelhagyók és az egyetemi oktatásból lemorzsolódók aránya. Emellett a migráns háttérrel rendelkezők munkaerőpiaci kapacitása nincs teljes mértékben kihasználva. 2017-ben a (20 és 64 év közötti) nem uniós állampolgárok foglalkoztatási rátája több mint 27 százalékponttal alacsonyabb volt, mint a német állampolgárok esetében (a nem uniós állampolgár nők körében pedig közel 33 százalékponttal alacsonyabb). A munkavállalók jövőbeli munkaerőpiaci teljesítménye szempontjából aggodalomra ad okot az alkalmazottak felnőttoktatásban való részvételének aránya, különösen az olyan alacsony képzettségű felnőttek esetében, akik nem rendelkeznek alapvető olvasási és írási készségekkel (7,5 millió fő).

                  (18)

                  A 2018. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a német gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2018. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2018. évi stabilitási programot, a 2018. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Németországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak azoknak Németország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy milyen mértékben felelnek meg az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (19)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2018. évi stabilitási programot, és azt a véleményt (7) fogalmazta meg, hogy Németország várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

                  (20)

                  A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2018. évi nemzeti reformprogramot és a 2018. évi stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Németország 2018–2019-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A középtávú költségvetési cél betartása mellett használja fel a költségvetési és strukturális politikát a köz- és magánberuházások, különösen az oktatásra, kutatásra és innovációra fordított beruházások tartós növekedésének biztosítására a kormányzat minden szintjén, de mindenekelőtt regionális és önkormányzati szinten. Fokozza az erőfeszítéseket a nagyon nagy kapacitású széles sávú infrastruktúra országos szintű elérhetőségének biztosítása érdekében. Javítsa az adórendszer hatékonyságát és beruházásokat ösztönző jellegét. Fokozza a versenyt az üzleti szolgáltatások és a szabályozott szakmák területén.

                  2.

                  Fogja vissza a hosszabb munkaidő vállalását korlátozó tényezőket, ideértve a nagy adóéket, különösen az alacsony keresetűek és a második keresők esetében. Tegyen intézkedéseket a munkával töltött életszakasz meghosszabbításának ösztönzésére. Teremtsen magasabb bérnövekedést ösztönző feltételeket, tiszteletben tartva a szociális partnerek szerepét. Javítsa a hátrányos helyzetű csoportok oktatási eredményeit és készségszintjét.

         Kelt Brüsszelben, 2018. július 13-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            H. LÖGER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 179., 2018.5.25., 1. o.

         (4)  HL C 261., 2017.8.9., 1. o.

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (6)  A gazdasági és energiaügyi minisztérium által a pénzügyminisztériummal egyeztetve elfogadott, 2018 júliusától hatályos, a szövetségi kormány gazdasági előrejelzéseire vonatkozó rendelet (Vorausschätzungsverordnung) szerint a közös gazdasági előrejelzéseket (Gemeinschaftsdiagnose) kidolgozó projektcsoport az a független testület, amely a gazdasági előrejelzésekről szóló törvény (Vorausschätzungsgesetz) értelmében felelős a költségvetésiterv-javaslatok és a stabilitási program alapjául szolgáló gazdasági előrejelzések értékeléséért.

         (7)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Tanács ajánlása (2018. december 4.) – Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 460/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2018. december 4.)
      Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
      (2018/C 460/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      mivel:

                  (1)

                  2017. június 16-án a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 121. cikke (4) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Romániában 2016-ban a középtávú költségvetési céltól való jelentős, a GDP –1 %-át kitevő megfigyelhető eltérés következett be. A megállapított jelentős eltérés miatt 2017. június 16-án ajánlást adott ki Románia számára arról, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. 2017. december 5-én a Tanács megállapította, hogy Románia a neki címzett 2017. június 16-i ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket, és új ajánlást bocsátott ki. Az új ajánlásban a Tanács felkérte Romániát, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,8 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. 2018. június 22-én a Tanács megállapította, hogy Románia a neki címzett 2017. december 5-i módosított ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket.

                  (2)

                  A Tanács 2018. június 22-én az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában 2017-ben is a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés következett be. A megállapított jelentős eltérés miatt a Tanács 2018. június 22-én ajánlást (2) adott ki Románia számára arról, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése (3) 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, 2019-ben pedig az 5,1 %-ot, ami mindkét évben a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács továbbá azt is ajánlotta Romániának, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2018. október 15-ig tegyen jelentést a 2018. június 22-i ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (3)

                  A Tanács 2018. július 13-án azt ajánlotta Romániának, hogy 2018-ban és 2019-ben a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés korrekciója érdekében biztosítsa a 2018. június 22-i tanácsi ajánlásnak való megfelelést (4).

                  (4)

                  A Bizottság 2018. szeptember 27-én és 28-án az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatást tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2018. november 21-én jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat ezt követően nyilvánosságra hozták.

                  (5)

                  A román hatóságok 2018. október 16-án jelentést nyújtottak be a 2018. június 22-i tanácsi ajánlás nyomán hozott eredményes intézkedésekről (5). A hatóságok által a meghozott intézkedésekről szóló jelentésükben benyújtott információkat és a Bizottság 2018. őszi előrejelzésén alapuló átfogó értékelést figyelembe véve a Tanács 2018. november 21-én megállapította, hogy Románia a 2018. június 22-i tanácsi ajánlást követően nem tett eredményes intézkedéseket.

                  (6)

                  Az eredményes román intézkedések hiányát és a középtávú költségvetési célhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való magas kumulatív eltérést figyelembe véve az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján célszerű módosított ajánlást tenni Romániának a meghozandó megfelelő intézkedésekről.

                  (7)

                  Románia strukturális hiánya 2016-ban a DGP 2,1 %-át, 2017-ben pedig a GDP 1,2 %-át kitevő mértékben nőtt. 2017-ben a hiány elérte a GDP 3,4 %-át, és a Bizottság 2018. évi őszi előrejelzése szerint 2018-ban várhatóan nagyjából stabilizálódik. A Tanács 2018. június 22-i ajánlásában meghatározott, a GDP 0,8 %-át kitevő strukturális kiigazítást kiegészítve további intézkedések szükségesek ahhoz, hogy megszűnjön a kumulatív eltérés, és Románia a korábbi ingadozások után visszatérjen a megfelelő korrekciós pályára. A középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagyságrendje miatt a GDP 0,2 %-át kitevő további kiigazítás tűnik megfelelőnek. Ez a gazdasági növekedés kockáztatása nélkül gyorsítja majd fel a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót.

                  (8)

                  A 2019. évi strukturális egyenleg 1,0 %-os GDP-arányos javulására vonatkozó követelmény összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 4,5 %-os 2019. évi nominális növekedésével.

                  (9)

                  A Bizottság 2018. őszi előrejelzése 2019 tekintetében a strukturális egyenleg a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékű romlását valószínűsíti. Következésképpen az 1,0 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a Bizottság 2018. őszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest 2019-ben összesen a GDP 1,1 %-át kitevő strukturális kiigazításra van szükség.

                  (10)

                  A Bizottság 2018. őszi előrejelzése 2019 tekintetében a GDP 3,4 %-ának megfelelő államháztartási hiánnyal számol, ami meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az előírt strukturális kiigazítás annak biztosítása szempontjából is helyénvalónak tűnik, hogy Románia 2019-ben biztonsággal betartsa a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

                  (11)

                  A megfigyelt jelentős eltérés kiigazítására vonatkozó korábbi ajánlások végrehajtásának elmulasztása és a Szerződésben meghatározott referenciaérték túllépésének kockázata miatt sürgős intézkedésre van szükség annak érdekében, hogy Románia költségvetési politikája újra prudens pályára álljon.

                  (12)

                  Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Románia elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását.

                  (13)

                  Az ezen ajánlásban megfogalmazott követelmények felülírják a Romániának címzett 2018. július 13-i tanácsi ajánlásban szereplő költségvetési ajánlások megfelelő elemeit.

                  (14)

                  Romániának 2019. április 15-ig – lehetőleg az 1466/97/EK rendelet 7. cikke szerint benyújtott konvergenciaprogramja részeként – jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (15)

                  Ezt az ajánlást nyilvánosságra kell hozni,

            AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA:

                  (1)

                  hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2019-ben ne haladja meg a 4,5 %-ot, ami a GDP 1,0 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és Romániát a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja;

                  (2)

                  az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

                  (3)

                  2019. április 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről; a jelentésnek kellőképpen kidolgozott és hitelt érdemlő módon bejelentett intézkedéseket kell tartalmaznia, kitérve az egyes intézkedések költségvetési hatására is, továbbá a jelentésben közölni kell a 2019-re vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.

         Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.
         Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            H. LÖGER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  A Tanács ajánlása (2018. június 22.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 223., 2018.6.27., 3. o.).

         (3)  A nettó elsődleges államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (4)  A Tanács ajánlása (2018. július 13.) Románia 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2018. évi konvergenciaprogramját (HL C 320., 2018.9.10., 98. o.).

         (5)  Elérhető itt: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: A Tanács ajánlása (2018. december 4.) – Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 460/4

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2018. december 4.)
      Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
      (2018/C 460/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      mivel:

                  (1)

                  A Tanács 2018. június 22-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Magyarországon a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és ugyanezen a napon kibocsátott ajánlásában azt ajánlotta Magyarországnak, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (2) nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 2,8 %-ot, ami a GDP 1,0 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg (3). Magyarország továbbá azt az ajánlást kapta, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács 2018. október 15-i határidőt tűzött ki Magyarország számára, hogy jelentésben számoljon be az említett ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (2)

                  A Tanács 2018. július 13-án azt ajánlotta Magyarországnak (4), hogy 2018-ban biztosítsa a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős eltérés korrekciójáról szóló, 2018. június 22-i tanácsi ajánlásnak való megfelelést. A tanácsi ajánlás szerint 2019-ben Magyarországnak biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája ne haladja meg a 3,9 %-ot, ami a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg.

                  (3)

                  A Bizottság 2018. szeptember 18–19-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikke (2) bekezdésének megfelelően helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatást tett Magyarországon. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a magyar hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2018. november 21-én jelentésben számolt be a Tanácsnak. Az említett megállapításokat ezt követően nyilvánosságra hozták.

                  (4)

                  A magyar hatóságok 2018. október 15-én benyújtották a 2018. június 22-i tanácsi ajánlás nyomán hozott eredményes intézkedésekről szóló jelentést (5). A magyar hatóságok által benyújtott jelentésben szereplő információkra és a Bizottság 2018. őszi előrejelzésén alapuló átfogó értékelésre tekintettel a Tanács 2018. november 21-én megállapította, hogy Magyarország a 2018. június 22-i tanácsi ajánlást követően nem tett eredményes intézkedéseket.

                  (5)

                  Mivel Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket, és továbbra is jelentősen eltér a középtávú költségvetési céljához vezető megfelelő korrekciós pályától, indokolt, hogy Magyarország az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése szerinti módosított ajánlást kapjon a szükséges megfelelő intézkedésekre vonatkozóan.

                  (6)

                  A 2018. őszi bizottsági előrejelzés alapján Magyarország strukturális hiánya 2017-ben a GDP 1,7 %-ának megfelelő mértékben nőtt, 3,4 %-ra, és az előrejelzések szerint 2018-ban 0,4 %-kal tovább romlik, a GDP 3,8 %-ára. Következésképpen a strukturális hiány 2018-ban a becslések szerint a GDP 2,3 %-ának megfelelő mértékben eltér az 1,5 %-ban meghatározott középtávú költségvetési céltól.

                  (7)

                  A Tanács Magyarországnak címzett 2018. július 13-i ajánlásában 2019-re meghatározott, a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazítást kiegészítve további és tartós intézkedések szükségesek ahhoz, hogy megszűnjön a kumulatív eltérés és Magyarország a korábbi ingadozások után visszatérjen a megfelelő korrekciós pályára. A középtávú célhoz vezető ajánlott korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagyságrendjére tekintettel a GDP 0,25 %-át kitevő mértékű további erőfeszítés tűnik megfelelőnek. Ez fel fogja gyorsítani a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót.

                  (8)

                  A 2019. évi strukturális egyenleg 1,0 %-os GDP-arányos javulására vonatkozó elvárás összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások 2019. évi legfeljebb 3,3 %-os nominális növekedésével.

                  (9)

                  A 2019. évi 1,0 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a Bizottság 2018. őszi előrejelzésében foglalt, 2019-re vonatkozó jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest strukturális értelemben összesen a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazításra van szükség, figyelembe véve a strukturális egyenleg 2019-re előre jelzett javulását.

                  (10)

                  Az ezen ajánlásban 2019 tekintetében megfogalmazott követelmények felülírják a Magyarországnak címzett 2018. július 13-i tanácsi ajánlásban szereplő költségvetési ajánlások megfelelő elemeit.

                  (11)

                  Magyarországnak 2019. április 15-ig – lehetőleg az 1466/97/EK rendelet 7. cikke szerint benyújtott konvergenciaprogramja részeként – jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (12)

                  Ezt az ajánlást nyilvánosságra kell hozni,

            AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG:

                  (1)

                  hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2019-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 1,0 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és Magyarországot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja;

                  (2)

                  az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel; a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

                  (3)

                  2019. április 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A jelentésben kellő részletességgel ismertetni kell a hitelesen bejelentett intézkedéseket, kitérve azok költségvetési hatására is, továbbá a jelentésnek tartalmaznia kell a 2019-re vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.

         Ennek az ajánlásnak Magyarország a címzettje.
         Kelt Brüsszelben, 2018. december 4-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            H. LÖGER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (3)  A Tanács ajánlása (2018. június 22.) Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 223., 2018.6.27., 1. o.).

         (4)  A Tanács ajánlása (2018. július 13.) Magyarország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2018. évi konvergenciaprogramját (HL C 320., 2018.9.10., 72. o.).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_hu


title: A Bizottság (EU) 2018/2050 ajánlása (2018. december 19.) a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyek alkalmazási körének és feltételeinek összehangolásáról (az értesítés a C(2018) 8598. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 327/89

      A BIZOTTSÁG (EU) 2018/2050 AJÁNLÁSA
      (2018. december 19.)
      a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyek alkalmazási körének és feltételeinek összehangolásáról

            (az értesítés a C(2018) 8598. számú dokumentummal történt)

      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikke értelmében a tagállamok legalább négy esetben kötelesek általános transzferengedélyeket közzétenni.

                  (2)

                  Az általános transzferengedélyek a 2009/43/EK irányelv által bevezetett egyszerűsített engedélyezési rendszer egyik kulcsfontosságú elemét képezik.

                  (3)

                  Az egyes tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek alkalmazási körének a bennük meghatározott védelmi vonatkozású termékek tekintetében fennálló különbségei, valamint a transzferekre alkalmazandó eltérő feltételek akadályozhatják a 2009/43/EK irányelv végrehajtását és az irányelv egyszerűsítési céljának elérését. A tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek értelmében zajló transzferek hatókörével és feltételeivel kapcsolatos tagállami megközelítések összehangolása fontos az ilyen engedélyek kedvező megítélésének és használatának biztosítása szempontjából.

                  (4)

                  A Tanács 2015. május 18-i következtetéseiben ismételten hangsúlyozta többek között a 2009/43/EK irányelv végrehajtásának és alkalmazásának fontosságát. A fegyveres erők (2), illetve a tanúsított címzettek (3) részére kiadott általános transzferengedélyekre vonatkozó két korábbi ajánlás elfogadását követően a Bizottság az európai védelmi cselekvési tervben (4) és a transzferekről szóló irányelv értékeléséről készült jelentésben (5) bejelentette, hogy az általános transzferengedélyek két fennmaradó típusára – azaz a bemutatók, értékelések és kiállítások céljából, valamint a karbantartás és javítás céljából végrehajtott transzferekre vonatkozó engedélyekre – fog összpontosítani.

                  (5)

                  A tagállamok képviselői a 2009/43/EK irányelv 14. cikke alapján létrehozott bizottságban határozottan támogatták az ebben az ajánlásban meghatározott kezdeményezést. Az ajánlásban foglalt iránymutatások az e bizottság keretében felállított szakértői csoport megbeszélésein elhangzottakat tükrözik.

                  (6)

                  Ez az ajánlás a védelmi vonatkozású termékeknek a 2009/43/EK irányelv mellékletében meghatározott (az Európai Unió közös katonai listájának megfelelő) jegyzékére alkalmazandó. Ezt az ajánlást a Bizottság a jövőben szükség szerint naprakésszé teszi, hogy az tükrözze a védelmi vonatkozású termékek jegyzékének jövőbeni frissítéseit.

                  (7)

                  A tagállamokkal folytatott megbeszélések alapján, valamint figyelembe véve a termékek jellemzőit (beleértve a kivételeket is), például azok érzékenységét, a védelmi vonatkozású termékek ezen ajánlás 1.1. pontjában szereplő felsorolása azon termékek minimális, nem kimerítő listájának tekintendő, amelyek transzferét a tagállamok a bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyeikben engedélyezik. Ez azt jelenti, hogy a valamely tagállam által bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedély engedélyezheti más olyan, ezen ajánlásban fel nem sorolt védelmi vonatkozású termékek transzferét, amelyek a 2009/43/EK irányelv mellékletében szerepelnek.

                  (8)

                  Az ezen ajánlás kapcsán folytatott megbeszélések keretében a tagállamok emlékeztettek arra, hogy a kivitel ellenőrzése területén nemzetközi kötelezettségvállalások, valamint az uniós jog értelmében olyan kötelezettségvállalások is kötik őket, mint a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (6). Ebben az összefüggésben a tagállamok elismerték „A tagállamok politikai kötelezettségvállalása az ellátás biztonságára vonatkozóan” című nyilatkozatot (7),

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      1.   BEMUTATÓK ÉS ÉRTÉKELÉSEK CÉLJÁBÓL KIADOTT ÁLTALÁNOS TRANSZFERENGEDÉLYEK

      A tagállamok számára ajánlott, hogy a bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyeket az alábbi szempontoknak megfelelően hangolják össze.
      1.1.   A 2009/43/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott, bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyek szerinti transzfer tárgyát képező védelmi vonatkozású termékek

      A következő ML-kategóriák részhalmazát képezik a védelmi vonatkozású termékek azon listájának, amely a 2009/43/EK irányelv mellékletében szerepel. A bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyeknek legalább az alábbi ML-kategóriákban meghatározott védelmi vonatkozású termékek transzferének engedélyezésére kell vonatkozniuk. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy további ML-kategóriákat vesznek fel a megfelelő védelmi vonatkozású termékekkel a bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélyükbe.
      A minimálisan felveendő ML-kategóriák jegyzéke:

                  —

                  ML3. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              a kazettás lőszerekről szóló egyezmény hatálya alá tartozó résztöltetek,

                              —

                              végfázis-vezérlésű lövedékek,

                              —

                              kifejezetten katonai felhasználásra tervezett lőszerek, lövedékek és hajtóanyagtöltetek.

                  —

                  ML5. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              az 5. fejezet b) pontja: célfelderítő, -megjelölő, távolságmérő, megfigyelő vagy rávezető rendszerek; felderítésre, adatfúzióra, felismerésre vagy azonosításra szolgáló berendezések; valamint szenzorintegrációs berendezések,

                              —

                              az 5. fejezet c) pontja: az ML5. fejezet a) és b) pontjában meghatározott eszközök elleni ellentevékenység eszközei.

                        Az összes terméket jelátviteli részegység és beépített adatbázis nélkül kell szállítani.

                  —

                  ML6. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              az ML6. fejezet a) pontjának hatálya alá tartozó teljes járművek,

                              —

                              az ML6. fejezet a) pontjának hatálya alá tartozó alvázak és lövegtornyok,

                              —

                              a többi ML-kategóriában nem szereplő berendezések és berendezés-részegységek.

                  —

                  ML7. A következő áruk:

                              —

                              a 7. fejezet f) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított védelmi és mentesítőberendezések, részegységek és vegyi keverékek,

                              —

                              a 7. fejezet g) pontja: az ML7. fejezet a), b) vagy d) pontjában meghatározott harcanyagok felderítésére vagy azonosítására tervezett vagy átalakított, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított berendezések, továbbá kifejezetten azokhoz tervezett részegységek.

                  —

                  ML8. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkező összes anyag:

                                          —

                                          legalább 8 000 m/s detonációs sebesség,

                                          —

                                          legfeljebb 1,80 g/cm3 sűrűség,

                              —

                              az összes alábbi robbanóanyag, valamint az azokhoz kapcsolódó keverékek:

                                          —

                                          a 8. fejezet a) pontjának 15. alpontja: HNS (hexanitrosztilbén) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          a 8. fejezet a) pontjának 21. alpontja: az RDX és annak származékai az alábbiak szerint:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilén-trinitramin, ciklonit, T4, hexahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-ciklohexán, hexogén) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 vagy 2,4,6-trinitro-2,4,6-triaza-ciklohexanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          a 8. fejezet a) pontjának 23. alpontja: TATB (triamino-trinitrobenzol) (CAS 3058-38-6);

                              —

                              minden, a 2008. december 3-án Oslóban aláírt, kazettás lőszerekről szóló egyezmény hatálya alá tartozó, résztöltetekkel működő fegyverek gyártásához közvetlenül vagy közvetve felhasználható anyag, kivéve azon tagállamok esetében, amelyek ratifikálták a kazettás lőszerekről szóló egyezményt.

                  —

                  ML9. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              teljes (felszíni vagy víz alatti) hadihajók, amelyek az ML9. fejezet a) pontjának hatálya alá tartoznak,

                              —

                              teljes úszótestek,

                              —

                              az ML9. fejezet a) pontja 2. alpontjának d) alpontja: az ML4. fejezet b) pontjában, az ML5. fejezet c) pontjában vagy az ML11 fejezet a) pontjában meghatározott aktív, fegyver elleni eszközök,

                              —

                              az ML9. fejezet b) pontjának 4. alpontja: kifejezetten tengeralattjárókra kifejlesztett, levegőfüggetlen hajtóműrendszerek (AIP),

                              —

                              az ML9. fejezet d) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett tengeralattjáró elleni és torpedóelfogó hálók,

                              —

                              az ML9. fejezet c) pontjában felsorolt termékek: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett víz alatti érzékelőeszközök, azok vezérlőberendezései és kifejezetten katonai felhasználásra tervezett részegységei.

                  —

                  ML10. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              teljes légi járművek, levegőnél könnyebb légi járművek, személyzet nélküli légi járművek, amennyiben az ML10. fejezet a), b) vagy c) pontjának hatálya alá tartoznak,

                              —

                              törzsek harci légi járművekhez és harci helikopterekhez,

                              —

                              hajtóművek harci légi járművekhez,

                              —

                              a többi ML-kategóriában nem szereplő berendezések és berendezés-részegységek.

                  —

                  ML11. A következő áruk:

                              —

                              az ML11. fejezet a) pontjának g) alpontja: irányítási és navigációs berendezések, kivéve a kifejezetten az irányított vagy nem irányított rakétákhoz, űrhajó-hordozórakétákhoz és személyzet nélküli légi járművekhez (UAV-khez) tervezett vagy átalakított termékeket,

                              —

                              az ML11. fejezet a) pontjának h) alpontja: digitális troposcatter-rádiókommunikációs adatátviteli berendezések,

                              —

                              az ML11. fejezet a) pontjának j) alpontja: automata parancsnoki és vezetési rendszerek.

                  —

                  ML13. Az összes ide tartozó áru.

                  —

                  ML15. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              az ML15. fejezet f) pontjában felsoroltak.

                  —

                  ML16. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              bármilyen, a ballisztikus technológiával, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverek elterjedésével összefüggő árukhoz kapcsolódó termék.

                  —

                  ML17. A következő áruk:

                              —

                              az ML17. fejezet b) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett szerkezeti felszerelések,

                              —

                              az ML17. fejezet d) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett tábori műszaki eszközök,

                              —

                              az ML17. fejezet j) pontja: kifejezetten katonai berendezések kiszolgálására tervezett vagy átalakított mobil javítóműhelyek,

                              —

                              az ML17. fejezet k) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított harctéri generátorok,

                              —

                              az ML17. fejezet l) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított konténerek,

                              —

                              az ML17. fejezet m) pontja: komphajók, amelyeket az EU közös katonai listája máshol nem sorol fel, valamint kifejezetten katonai felhasználásra tervezett hidak és pontonok,

                              —

                              az ML17. fejezet o) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett lézervédelmi berendezések.

                  —

                  ML21. A következő áruk:

                              —

                              az ML21. fejezet a) pontja: kifejezetten az általános transzferengedélyben felsorolt árukkal való használatra tervezett vagy átalakított szoftverek,

                              —

                              az ML21. fejezet b) pontjának 4. alpontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy kifejezetten vezetési, hírközlési, irányítási és hírszerzési (Command, Communications, Control and Intelligence – C3I) vagy vezetési, hírközlési, irányítási, számítástechnikai és hírszerzési (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence – C4I) célokra kifejlesztett szoftverek.

                  —

                  ML22. A következő áruk:

                              —

                              kizárólag az ugyanazon általános transzferengedélyek által engedélyezett áruk használatához szükséges technológia.

            1.2.   A bemutatók és értékelések céljából kiadott általános transzferengedélybe foglalandó feltételek

      A következő lista nem kimerítő jellegű. Ugyanakkor a tagállamok által a transzferengedélybe foglalt egyéb feltételek nem lehetnek ellentétesek az alább felsorolt feltételekkel, és nem gyengíthetik azokat.

                  Földrajzi hatály

                  :

                  az Európai Gazdasági Térség (8)

                  Bemutató céljából történő transzfer

                  :

                  a védelmi vonatkozású termék működési feltételeket szimuláló környezetben történő használat céljából végrehajtott transzfere. A „bemutató céljából történő transzfer” fogalma a fegyverek tüzelési tesztelését is magában foglalja.

                  Értékelés céljából történő transzfer

                  :

                  a védelmi vonatkozású terméknek a termék tesztelése és a teszt eredményeinek megosztása céljából végrehajtott transzfere. Az „értékelés céljából történő transzfer” fogalma a teszteredmények megosztásához szükséges technológiatranszfert is magában foglalja.

                  További transzfer

                  :

                  a tagállamoknak a védelmi vonatkozású termék bemutató vagy értékelés utáni további transzfere kapcsán az alábbi lehetőségek egyikét kell választaniuk:

                              a)

                              az előzetes engedélyezési kötelezettség alóli mentesítés a 2009/43/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdése e) pontjának megfelelően;

                              b)

                              külön általános transzferengedély közzététele a védelmi vonatkozású termékek bemutató vagy értékelés utáni szükség szerinti visszajuttatására vonatkozóan, amely legalább a védelmi vonatkozású termékeknek az eredeti engedélyben szereplővel azonos felsorolását tartalmazza;

                              c)

                              a további transzfer belefoglalása a bemutató és/vagy értékelés céljából kiadott általános transzferengedélybe.

                  Időtartam

                  :

                  a származási tagállam határidőt állapíthat meg a védelmi vonatkozású termék visszajuttatása tekintetében, amelyet a szállító a származási tagállam illetékes hatóságával szemben köteles betartani. A védelmi vonatkozású termék további transzferének kiindulási helye szerinti tagállam szintén határidőt állapíthat meg a további transzfernek a szállító vagy képviselője általi lebonyolítása tekintetében.

            2.   TOVÁBBI LÉPÉSEK

      A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy legkésőbb 2019. július 1-jéig hajtsák végre ezt az ajánlást.
      A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy értesítsék az ezen ajánlás végrehajtását célzó intézkedésekről.
      3.   CÍMZETTEK

      Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Brüsszelben, 2018. december 19-én.

               a Bizottság részéről

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               a Bizottság tagja

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1 o.).

         (2)  HL L 329., 2016.12.3., 101. o.

         (3)  HL L 329., 2016.12.3., 105. o.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

         (7)  A nyilatkozatot az Európai Védelmi Ügynökségben (EDA) részt vevő tagállamok kormányainak képviselői a Tanács 2017. június 19-én tartott 3551. ülésén fogadták el.

         (8)  Az EGT Vegyes Bizottság 111/2013 határozata (2013. június 14.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról (HL L 318., 2013.11.28., 12. o.), az alkalmazásra vonatkozó következő megjegyzést tartalmazta: „Ez az irányelv Liechtensteinre nem alkalmazandó.”


title: A Bizottság (EU) 2018/2051 ajánlása (2018. december 19.) a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett, javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyek alkalmazási körének és feltételeinek összehangolásáról (az értesítés a C(2018) 8610. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 327/94

      A BIZOTTSÁG (EU) 2018/2051 AJÁNLÁSA
      (2018. december 19.)
      a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett, javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyek alkalmazási körének és feltételeinek összehangolásáról

            (az értesítés a C(2018) 8610. számú dokumentummal történt)

      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikke értelmében a tagállamok legalább négy esetben kötelesek általános transzferengedélyeket közzétenni.

                  (2)

                  Az általános transzferengedélyek a 2009/43/EK irányelv által bevezetett egyszerűsített engedélyezési rendszer egyik kulcsfontosságú elemét képezik.

                  (3)

                  Az egyes tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek alkalmazási körének a bennük meghatározott védelmi vonatkozású termékek tekintetében fennálló különbségei, valamint a transzferekre alkalmazandó eltérő feltételek akadályozhatják a 2009/43/EK irányelv végrehajtását és az irányelv egyszerűsítési céljának elérését. A tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek értelmében zajló transzferek hatókörével és feltételeivel kapcsolatos tagállami megközelítések összehangolása fontos az ilyen engedélyek kedvező megítélésének és használatának biztosítása szempontjából.

                  (4)

                  A Tanács 2015. május 18-i következtetéseiben ismételten hangsúlyozta többek között a 2009/43/EK irányelv végrehajtásának és alkalmazásának szükségességét. A fegyveres erők (2), illetve a tanúsított címzettek (3) részére kiadott általános transzferengedélyekre vonatkozó két korábbi ajánlás elfogadását követően a Bizottság az európai védelmi cselekvési tervben (4) és a transzferekről szóló irányelv értékeléséről készült jelentésben (5) bejelentette, hogy az általános transzferengedélyek két fennmaradó típusára – azaz a bemutatók, értékelések és kiállítások céljából, valamint a karbantartás és javítás céljából végrehajtott transzferekre vonatkozó engedélyekre – fog összpontosítani.

                  (5)

                  A tagállamok képviselői a 2009/43/EK irányelv 14. cikke alapján létrehozott bizottságban határozottan támogatták az ebben az ajánlásban meghatározott kezdeményezést. Az ajánlásban foglalt iránymutatások az e bizottság keretében felállított szakértői csoport megbeszéléseinek eredményeit tükrözik.

                  (6)

                  Ez az ajánlás a védelmi vonatkozású termékeknek a 2009/43/EK irányelv mellékletében meghatározott (az Európai Unió közös katonai listájának megfelelő) jegyzékére alkalmazandó. Ezt az ajánlást a Bizottság a jövőben szükség szerint naprakésszé teszi, hogy az tükrözze a védelmi vonatkozású termékek jegyzékének jövőbeni frissítéseit.

                  (7)

                  A tagállamokkal folytatott megbeszélések alapján, valamint figyelembe véve a termékek jellemzőit (beleértve a kivételeket is), például azok érzékenységét, a védelmi vonatkozású termékek ezen ajánlás 1.1. pontjában szereplő felsorolása azon termékek minimális, nem kimerítő listájának tekintendő, amelyek transzferét a tagállamok a javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyeikben engedélyezik. Ez azt jelenti, hogy a valamely tagállam által közzétett, javítási és karbantartási célú általános transzferengedély engedélyezheti más olyan, ezen ajánlásban fel nem sorolt védelmi vonatkozású termékek transzferét, amelyek a 2009/43/EK irányelv mellékletében szerepelnek.

                  (8)

                  Az ezen ajánlás kapcsán folytatott megbeszélések keretében a tagállamok emlékeztettek arra, hogy a kivitel ellenőrzése területén nemzetközi kötelezettségvállalások, valamint az uniós jog értelmében olyan kötelezettségvállalások is kötik őket, mint a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (6). Ebben az összefüggésben a tagállamok elismerték „A tagállamok politikai kötelezettségvállalása az ellátás biztonságára vonatkozóan” című nyilatkozatot (7),

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      1.   JAVÍTÁSI ÉS KARBANTARTÁSI CÉLÚ ÁLTALÁNOS TRANSZFERENGEDÉLYEK

      A tagállamok számára ajánlott, hogy a javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyeiket az alábbi szempontoknak megfelelően hangolják össze.
      1.1.   A 2009/43/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott, javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyek szerinti transzfer tárgyát képező védelmi vonatkozású termékek

      A következő ML-kategóriák részhalmazát képezik a védelmi vonatkozású termékek azon listájának, amely a 2009/43/EK irányelv mellékletében szerepel. A javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyeknek legalább az alábbi ML-kategóriákban meghatározott védelmi vonatkozású termékek transzferének engedélyezésére kell vonatkozniuk. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy további ML-kategóriákat vesznek fel a megfelelő védelmi vonatkozású termékekkel a javítási és karbantartási célú általános transzferengedélyükbe.
      A minimálisan felveendő ML-kategóriák jegyzéke:

                  —

                  ML3. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              a kazettás lőszerekről szóló egyezmény hatálya alá tartozó résztöltetek;

                              —

                              végfázis-vezérlésű lövedékek;

                              —

                              kifejezetten katonai felhasználásra tervezett lőszerek, lövedékek és hajtóanyagtöltetek.

                  —

                  ML4. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              a 4. fejezet a) pontja: bombák, torpedók, nem irányított és irányított rakéták, más eszközök és töltetek, valamint kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított részegységek;

                              —

                              a 4. fejezet b) pontja: az ML4. fejezet a) pontjának hatálya alá tartozó, kifejezetten indítási, telepítési, csapdává alakítási, zavarási, leállítási célokra tervezett részegységek.

                  —

                  ML5. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              az 5. fejezet b) pontja: célfelderítő, -megjelölő, távolságmérő, megfigyelő vagy rávezető rendszerek; felderítésre, adatfúzióra, felismerésre vagy azonosításra szolgáló berendezések; valamint szenzorintegrációs berendezések;

                              —

                              az 5. fejezet c) pontja: az ML5. fejezet a) és b) pontjában meghatározott eszközök elleni ellentevékenység eszközei.

                        Az összes terméket jelátviteli részegység és beépített adatbázis nélkül kell szállítani.

                  —

                  ML6. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              teljes járművek;

                              —

                              az ML6. fejezet a) pontjának hatálya alá tartozó alvázak és lövegtornyok;

                              —

                              a többi ML-kategóriában nem szereplő berendezések és berendezés-részegységek.

                  —

                  ML7. A következő áruk:

                              —

                              a 7. fejezet f) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított védelmi és mentesítőberendezések, részegységek és vegyi keverékek;

                              —

                              a 7. fejezet g) pontja: az ML7. fejezet a), b) vagy d) pontjában meghatározott harcanyagok felderítésére vagy azonosítására tervezett vagy átalakított, kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított berendezések, továbbá kifejezetten azokhoz tervezett részegységek.

                  —

                  ML8. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              az alábbi tulajdonságok mindegyikével rendelkező összes anyag:

                                          —

                                          legalább 8 000 m/s detonációs sebesség;

                                          —

                                          legfeljebb 1,80 g/cm3 sűrűség;

                              —

                              az összes alábbi robbanóanyag, valamint az azokhoz kapcsolódó keverékek:

                                          —

                                          a 8. fejezet a) pontjának 15. alpontja: HNS (hexanitrosztilbén) (CAS 20062-22-0);

                                          —

                                          a 8. fejezet a) pontjának 21. alpontja: az RDX és annak származékai az alábbiak szerint:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilén-trinitramin, ciklonit, T4, hexahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-ciklohexán, hexogén) (CAS 121-82-4);

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 vagy 2,4,6-trinitro-2,4,6-triaza-ciklohexanon) (CAS 115029-35-1);

                                          —

                                          a 8. fejezet a) pontjának 23. alpontja: TATB (triamino-trinitrobenzol) (CAS 3058-38-6);

                              —

                              minden, a 2008. december 3-án Oslóban aláírt, kazettás lőszerekről szóló egyezmény hatálya alá tartozó, résztöltetekkel működő fegyverek gyártásához közvetlenül vagy közvetve felhasználható anyag, kivéve azon tagállamok esetében, amelyek ratifikálták a kazettás lőszerekről szóló egyezményt.

                  —

                  ML9. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              teljes (felszíni vagy víz alatti) hadihajók, amelyek az ML9. fejezet a) pontjának hatálya alá tartoznak;

                              —

                              teljes úszótestek;

                              —

                              az ML9. fejezet c) pontjában felsorolt termékek: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett víz alatti érzékelőeszközök, azok vezérlőberendezései és kifejezetten katonai felhasználásra tervezett részegységei.

                  —

                  ML10. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              teljes légi járművek, levegőnél könnyebb légi járművek, személyzet nélküli légi járművek, amennyiben az ML10. fejezet a) vagy c) pontjának hatálya alá tartoznak;

                              —

                              törzsek harci légi járművekhez és harci helikopterekhez;

                              —

                              hajtóművek harci légi járművekhez;

                              —

                              a többi ML-kategóriában nem szereplő berendezések és berendezés-részegységek.

                  —

                  ML11. A következő áruk:

                              —

                              az ML11. fejezet a) pontjának g) alpontja: irányítási és navigációs berendezések, kivéve a kifejezetten az irányított vagy nem irányított rakétákhoz, űrhajó-hordozórakétákhoz és személyzet nélküli légi járművekhez (UAV-khez) tervezett vagy átalakított termékeket;

                              —

                              az ML11. fejezet a) pontjának h) alpontja: digitális troposcatter-rádiókommunikációs adatátviteli berendezések;

                              —

                              az ML11. fejezet a) pontjának j) alpontja: automata parancsnoki és vezetési rendszerek.

                  —

                  ML13. Az összes ide tartozó áru.

                  —

                  ML14. Az összes ide tartozó áru.

                  —

                  ML15. Az összes ide tartozó áru.

                  —

                  ML16. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                              —

                              bármilyen, a ballisztikus technológiával, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverek elterjedésével összefüggő árukhoz kapcsolódó termék.

                  —

                  ML17. A következő áruk:

                              —

                              az ML17. fejezet b) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett szerkezeti felszerelések;

                              —

                              az ML17. fejezet d) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett tábori műszaki eszközök;

                              —

                              az ML17. fejezet j) pontja: kifejezetten katonai berendezések kiszolgálására tervezett vagy átalakított mobil javítóműhelyek;

                              —

                              az ML17. fejezet k) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított harctéri generátorok;

                              —

                              az ML17. fejezet l) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy átalakított konténerek;

                              —

                              az ML17. fejezet m) pontja: komphajók, amelyeket az EU közös katonai listája máshol nem sorol fel, valamint kifejezetten katonai felhasználásra tervezett hidak és pontonok;

                              —

                              az ML17. fejezet o) pontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett lézervédelmi berendezések.

                  —

                  ML21. A következő áruk:

                              —

                              az ML21. fejezet a) pontja: kifejezetten az általános transzferengedélyben felsorolt árukkal való használatra tervezett vagy átalakított szoftverek;

                              —

                              az ML21. fejezet b) pontjának 4. alpontja: kifejezetten katonai felhasználásra tervezett vagy kifejezetten vezetési, hírközlési, irányítási és hírszerzési (Command, Communications, Control and Intelligence – C3I) vagy vezetési, hírközlési, irányítási, számítástechnikai és hírszerzési (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence – C4I) célokra kifejlesztett szoftverek.

                  —

                  ML22. A következő áruk:

                              —

                              az ugyanazon általános transzferengedély által engedélyezett áruk használatához szükséges technológia.

            1.2.   A javítási és karbantartási célú általános transzferengedélybe foglalandó feltételek

      Az alábbi lista a feltételek nem kimerítő felsorolása. Ugyanakkor a tagállamok által a transzferengedélybe foglalt egyéb feltételek nem lehetnek ellentétesek az alább felsorolt feltételekkel, és nem gyengíthetik azokat.

                  Földrajzi hatály

                  :

                  az Európai Gazdasági Térség (8)

                  Javítási célú transzfer

                  :

                  a védelmi vonatkozású termék javítás – nem pedig teljesítménynövelésre irányuló modernizálás vagy fejlesztés – céljából történő transzfere.

                  Karbantartási célú transzfer

                  :

                  a védelmi vonatkozású termék karbantartás – nem pedig teljesítménynövelésre irányuló modernizálás vagy fejlesztés – céljából történő transzfere.

                  Visszajuttatás

                  :

                  a tagállamok a termék javítás utáni visszajuttatását az eredeti transzferre szóló korábbi engedély meglétéhez köthetik. A tagállamoknak a védelmi vonatkozású termék javítás vagy karbantartás utáni visszajuttatása kapcsán az alábbi lehetőségek egyikét kell választaniuk:

                              a)

                              az előzetes engedélyezési kötelezettség alóli mentesítés a 2009/43/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdése e) pontjának megfelelően;

                              b)

                              külön általános transzferengedély közzététele a védelmi vonatkozású termékek javítás vagy karbantartás utáni visszajuttatására vonatkozóan, amely legalább a védelmi vonatkozású termékeknek az eredeti engedélyben szereplővel azonos felsorolását tartalmazza;

                              c)

                              a visszajuttatás belefoglalása a javítási és/vagy karbantartási célú általános transzferengedélybe.

                  Időtartam

                  :

                  a tagállamok határidőt állapíthatnak meg a védelmi vonatkozású termékek visszajuttatása tekintetében.

            2.   TOVÁBBI LÉPÉSEK

      A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy legkésőbb 2019. július 1-jéig hajtsák végre ezt az ajánlást.
      A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy értesítsék az ezen ajánlás végrehajtását célzó intézkedésekről.
      3.   CÍMZETTEK

      Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Brüsszelben, 2018. december 19-én.

               a Bizottság részéről

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               a Bizottság tagja

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1 o.).

         (2)  HL L 329., 2016.12.3., 101. o.

         (3)  HL L 329., 2016.12.3., 105. o.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

         (7)  A nyilatkozatot az Európai Védelmi Ügynökségben részt vevő tagállamok kormányainak képviselői a Tanács 2017. június 19-én tartott 3551. ülésén fogadták el.

         (8)  Az EGT Vegyes Bizottságnak a 2009/43/EK irányelvet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba foglaló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról szóló, 2013. június 14-i 111/2013 határozata (HL L 318., 2013.11.28., 12. o.) az alkalmazásra vonatkozó következő megjegyzést tartalmazta: „Ez az irányelv Liechtensteinre nem alkalmazandó.”