title: A Tanács ajánlása ( 2011. július 12. ) Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

text:
               19.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 212/13

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2011. július 12.)
   Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről
   2011/C 212/04
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

               (4)

               Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

               (5)

               Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

               (6)

               Hollandia 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (7)

               A korábbi erős teljesítmény ellenére a válság kibontakozásakor az igen nyitott holland gazdaság jelentős károkat szenvedett: a reál-GDP 2009-ben majdnem 4 %-kal szűkült. Az élénkülés 2009 második felében kezdődött a külső kereslet megindulásával, és 2010 első felében jött lendületbe, ami 1,8 %-os GDP-növekedést eredményezett. A válság munkaerőpiacra gyakorolt hatása viszonylag visszafogott volt. A munkanélküliség várhatóan fokozatosan csökken a következő két évben, a 2010. évi 4,5 %-ról 4 %-ra 2012-ben. A válság súlyosan érintette a holland államháztartást, aminek következtében az államháztartási hiány 2009-ben a GDP 5,5 %-ára, 2010-ben pedig 5,4 %-ára emelkedett. A pénzügyi intézmények támogatására és a pénzügyi piacok stabilizálására irányuló kormányzati műveletekből adódóan az államadósság mértéke GDP-arányosan 15 százalékponttal emelkedett, és 2009-ben elérte a GDP 60,8 %-át.

               (8)

               Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban bemutatott költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A stabilitási program 2011-re és 2012-re valamivel óvatosabb növekedési feltételezéseken alapul, mint a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzése. A stabilitási programban tervezettek szerint az államháztartási hiány 2012-ben – a túlzott hiány esetén követendő eljárásban meghatározott határidőnél egy évvel korábban – a 3 %-os referenciaérték alá csökken. A stabilitási programban szereplő adatok alapján a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiányban meghatározott középtávú célkitűzést majdnem elérik a stabilitásiprogram-időszak végére, mivel a Bizottság szolgálatai által számított strukturális egyenleg 2015-ben a GDP – 0,8 %-a lesz. A költségvetési stratégiát 2015-ig teljes mértékben alátámasztják a kellően konkrét intézkedések, bár végrehajtásukhoz némi kockázat társul, főként az egészségügyi túlköltekezések ellensúlyozására és a helyi önkormányzati kiadások ellenőrzésére irányuló képesség tekintetében. A 2011–2013 közötti időszakban az átlagos éves költségvetési kiigazítás a GDP 0,75 %-a, összhangban a túlzotthiány-eljárás keretében 2009. december 2-án tett tanácsi ajánlással. A túlzott hiány megszüntetésének határidejét követő években (2014 és 2015) az újraszámított strukturális egyenleg 2014-ben 0,25 %-kal, 2015-ben 0,5 %-kal javul, ezáltal elmarad a strukturális egyenlegnek a középtávú célkitűzés eléréséhez szükséges 0,5 %-os javulásától.

               (9)

               A holland hatóságok által tervezett és végrehajtott, az alaphelyzethez képest a strukturálisprogram-időszak végére (2015) a GDP megközelítőleg 3 %-át kitevő költségvetési konszolidáció erőteljesen a nagyrészt strukturális kiadáscsökkentésekre hagyatkozik. Az ebből eredő kiigazítási pálya alapján az államháztartási hiány a 2011-ben a GDP 3,8 %-át kitevő értékről 2012-ben a GDP 2,4 %-ára csökken, majd a 2013–2015 közötti időszakban évente 0,5 %-os lépésekben tovább esik. Hollandia szilárdan elkötelezett a célok elérésére iránt. Ha a növekedést fokozó szakpolitikai területeket, például az oktatást megóvják a kiadáscsökkentésektől, azzal elkerülhető lenne a jövőbeli gazdasági növekedési potenciál akadályozása, és hozzájárulna a túlzott hiány fenntartható korrekciójához.

               (10)

               A rövid távú konszolidáció mellett az egyik fő kihívás az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása, amelyet negatívan befolyásol az idősödő népességgel kapcsolatos kiadások erőteljes növekedése. Az idősödés hosszú távú költsége egyértelműen meghaladja az uniós átlagot, főként tartós ápolás-gondozás és a nyugdíjak terén. A tartós ápolás-gondozás kiadásainak várható növekedése a legmagasabb Európában, amint az a Bizottság idősödésről szóló 2009. évi jelentéséből kiderül. Ennek fő oka az, hogy létezik a hivatalos tartós ápolás-gondozás egy már átfogó rendszere (például a személyi gondozást, betegápolást, segítséget, intézményi kezelést és tartózkodást lefedő állami hosszú távú biztosítás), míg a nem hivatalos ápolás szerepe korlátozott Hollandiában. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok magasnak tűnnek. A konszolidációs tervén túl a holland kormány olyan intézkedéseket nyújtott be a parlamenthez, amelyek a hosszútávú fenntarthatóságot szolgálják, ideértve a még el nem fogadott, a törvényes nyugdíjkorhatár felemelésére vonatkozó intézkedést.

               (11)

               A holland munkaerőpiacot a viszonylag magas részvételi arány, az egy ledolgozott órára jutó magas termelékenység és az alacsony munkanélküliség jellemzi. Mindazonáltal a munkaerőpiac számára az jelenti a fő kihívást, hogy fokozza az érintetlen munkaerő-potenciál kihasználását, különösen a munkaképes korú népesség idősödés következtében várható csökkenésének ellensúlyozása érdekében. Az egy évben átlagosan ledolgozott órák száma a legalacsonyabb az EU-ban, amit az elérhető legfrissebb adatok megerősítenek. A ledolgozott órák alacsony száma a részmunkaidőben dolgozó emberek, főként nők nagy arányából ered, és személyes preferenciákat tükröz, de a munkaerőpiacra való belépéstől vagy a ledolgozott órák számának növelésétől visszatartó pénzügyi tényezők is szerepet játszanak. Jelenleg a második keresőket a munkaerő-piaci belépéstől vagy több óra ledolgozásától visszatartó fő tényező Hollandiában a második jövedelemre alkalmazott magas határadókulcs, amely néhány esetben 80 % feletti is lehet, többek között az általános adókedvezmény és a jövedelemtől függő juttatások, például a családi pótlék csökkentése következtében.

               (12)

               Az aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása láthatóan nem hozott pozitív eredményt a részleges fogyatékkal élők és a tartósan munkanélküliek növekvő és heterogén csoportja számára, akik a strukturális munkanélküliség növekvő kockázatával szembesülnek. A nem uniós állampolgárok további nehézségekbe ütköznek, felnagyítva az állandó foglalkoztatási és munkanélküliségi problémákat.

               (13)

               A holland kutatási és innovációs (K+I) rendszer fenn tudta tartani innovatív kapacitását, de a kutatás-fejlesztési (K+F) beruházásokban a magánszektor alacsony részvétele negatívan hathat a jövőbeli gazdasági növekedésre és a holland gazdaság versenyképességére. A kormány a költségvetési ösztönzők, a vállalkozói tér és a kutatási kiválóság tekintetében vonzó környezetet kíván teremteni a K+I terén aktív vállalatok számára, beleértve külföldi vállalatokat is. Az ebben az évben szükséges költségvetési konszolidáció miatt a vállalkozásoknak nyújtott néhány támogatás megszünhet, míg mások leapadhatnak, és a legfontosabb gazdasági területekre irányulhatnak, valamint eltolódhatnak általánosabb adózási eszközök irányába.

               (14)

               Az üzleti környezetre negatív hatással lehet a közúti és vasúti közlekedés zsúfoltságának mértéke. A zsúfoltság mértéke a legmagasabbak közt van az EU-ban. Ebben az összefüggésben a nem kielégítő közlekedési infrastruktúra negatívan hat a munkaerő mobilitására és ezáltal a termelékenység által elérhető potenciális növekedésre. A munkavállalók hosszú ingázással, bizonytalan utazási idővel és a zsúfoltság okozta magas költségekkel szembesülnek. Ez utóbbiak szakpolitikai változtatások hiányában 2020-ig várhatóan tovább emelkednek. Az infrastruktúra hatékony használatához vezető fejlesztés (pl. útdíjkivetés révén), hozzájárulna a munkaerő mobilitásának és a termelékenységnek fokozásához, és így a potenciális növekedéshez.

               (15)

               Hollandia 2011. április 4-én bejelentett az Euró Plusz Paktum keretében tett számos kötelezettségvállalást. Ezen intézkedések közé tartozik a versenyképesség előmozdítása (az adózás és az adminisztratív terhek általánosabb csökkentésén alapuló új vállalkozási politika bevezetése) és a foglalkoztatás előmozdítása (a társadalombiztosítás mukavállalást ösztönző jellegének erősítése és a munkanélküliségi juttatásoktól való függés csökkentése), az államháztartás fenntarthatóságához való további hozzájárulás (a Stabilitási és Növekedési Paktum rögzítése a nemzeti jogban) és a pénzügyi stabilitás megerősítése (több hatáskör a felügyeleti intézményeknek). Ezek a kötelezettségvállalások a Paktum minden területét érintik. A stabilitási programban és a nemzeti reformprogramban szereplő átfogó reformmenetrend folytatását jelentik. Mindazonáltal nem részletezik az időzítést és a vállalások végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A kötelezettségvállalásokat a Bizottság értékelte és figyelembe vette az ajánlásoknál.

               (16)

               A Bizottság értékelte Hollandia stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, valamint az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásait. Figyelembe vette nemcsak a programok Hollandia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Úgy véli, hogy a teljes mértékben meghatározott holland költségvetési konszolidációs stratégiát a tervek szerint végre kell hajtani, megőrizve a hosszú távú növekedést leginkább serkentő területek kiadásait. További lépéseket kell tenni az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében, főként a nyugdíjak és a hosszú távú ápolás-gondozás terén, a munkaerő-piaci részvétel és integráció fokozása, és a közlekedés zsúfoltságából eredő problémák kezelése érdekében.

               (17)

               Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Hollandia 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (3) különösen az alábbi ajánlások (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját,

         AJÁNLJA, HOGY Hollandia a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               A tervek szerint hajtsa végre a 2012-re vonatkozó költségvetési stratégiát, összhangban az államadósság magas arányának csökkennő pályára állítása útján a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlásokkal. Ezt követően a stabilitási és növekedési paktummal összhangban tegyen lépéseket a középtávú cékitűzés felé az átfogó kiadási plafon és konszolidációs követelmények betartása révén, ezáltal biztosítva, hogy a konszolidáció fenntartható és a növekedést elősegítő legyen, azaz tartsa fenn a kiadások szintjét a növekedéshez közvetlenül kapcsolódó olyan területeken, mint a kutatás és innováció, az oktatás és képzés.

               2.

               Hozzon intézkedéseket a kötelező nyugdíjkorhatár megemelése érdekében azáltal, hogy a várható élettartamhoz kapcsolja, és támassza alá ezeket egyéb intézkedésekkel a tényleges nyugdíjkorhatár emelése és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. A népesség elöregedésére tekintettel készítse el a tartós ápolás-gondozás reformjának tervezetét.

               3.

               Fokozza a munkaerő-piaci részvételt a második keresőket a munkától visszatartó költségvetési tényezők csökkentésével, és dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a leginkább rászoruló csoportokat és segítenek nekik visszajutni a munkaerő-piacra.

               4.

               Az új vállalkozási politika („Naar de top”) keretében megfelelő ösztönzők biztosításával mozdítsa elő az innovációt, a K+F terén a magánberuházásokat és a szorosabb tudományos-üzleti kapcsolatokat.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A 2011. évre érvényben tartotta a Tanácsnak a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

      (3)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően.


title: A Tanács ajánlása ( 2014. július 8. ) – Svédország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2014. évi konvergenciaprogramját

text:
               29.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 247/132

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2014. július 8.)
   Svédország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2014. évi konvergenciaprogramját
   2014/C 247/25
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása mellett.

               (4)

               A Tanács 2013. július 9-én ajánlást (4) fogadott el Svédország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Svédország 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

               (5)

               A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2013. november 13-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (7)

               A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Svédországra vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban továbbra is makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon követést és szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. Különösen a háztartások eladósodottsága terén bekövetkezett fejlemények és az ingatlanpiaci problémák igényelnek további figyelmet. Noha a folyó fizetési mérleg nagy többlete nem hordoz olyan kockázatokat, mint a nagy hiány, és az részben az adósságállomány-leépítés szükségességéhez kapcsolódik, a Bizottság az európai szemeszter keretében továbbra is nyomon fogja követni a folyó fizetési mérleg svédországi alakulását.

               (8)

               Svédország 2014. április 16-án benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját és 2014. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (9)

               A 2014. évi konvergenciaprogramban felvázolt költségvetési stratégia célja – összhangban a svéd költségvetési kerettel – a GDP 1 %-át kitevő átlagos államháztartási többlet elérése a gazdasági ciklus során. A konvergenciaprogram megerősíti a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiányra vonatkozó, az előző konvergenciaprogramban rögzített középtávú költségvetési célt, amely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. Az (újraszámított) strukturális egyenleg alapján a konvergenciaprogram olyan eredménnyel számol, amely a teljes programidőszak alatt túlteljesíti a középtávú költségvetési célt. A konvergenciaprogram szerint az államadósság – amely jóval alacsonyabb lesz a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéknél – a 2014. évi 41,5 %-ról 2017-ig várhatóan 35 %-ra csökken. Összességében véve a konvergenciaprogramban felvázolt költségvetési stratégia összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően elmondható, hogy a GDP nagy hányadát fordítják tartós ápolásra-gondozásra, és a népesség elöregedése miatt hosszú távon a kiadások jelentős emelkedése várható, így az ilyen jellegű kiadások Svédországban 2060-ra elérik a GDP 6,4 %-át. A hosszú távú költségvetési fenntarthatóság megteremtése érdekében Svédországnak ezt a problémát elégséges elsődleges többletek biztosításával és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások növekedésének további visszaszorításával kellene kezelnie. A Tanács a 2014. évi konvergenciaprogramnak és a bizottsági előrejelzésnek az 1466/97/EK rendelet értelmében általa végzett értékelése alapján úgy véli, hogy Svédország konvergenciaprogramja megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak, és korlátozottak a költségvetési célokat érintő kockázatok.

               (10)

               A magánszektor – és főként a svéd háztartások – nagyarányú eladósodottsága továbbra is aggodalomra ad okot. Továbbá a pénzügyi ágazat háztartásokkal szembeni kitettsége – a vállalati szférával szembeni kitettséggel ellentétben – a háztartások adósságával párhuzamosan nő, amely jelenleg a GDP 83 %-át, vagyis a rendelkezésre álló jövedelem durván 160 %-át teszi ki. Az eladósodottságot tovább fokozza a hitelállomány folyamatos bővülése és a jelzáloghitelek lassú törlesztési üteme. Kamatláb-emelkedés, ingatlan-árcsökkenés és/vagy kedvezőtlen makrogazdasági fejlemények esetén a háztartások nagyarányú eladósodottsága kockázati tényező lenne. Ezek a fejlemények befolyással lennének a háztartásokra és fogyasztási szerkezetükre. Emellett ezek a fejlemények kedvezőtlen másodlagos hatással is lehetnek a bankszektorra azzal, hogy növelhetik a nemteljesítő hitelek számát és a piaci finanszírozás költségeinek az emelkedését okozhatják. Svédország nem jelentett be vagy fogadott el intézkedéseket az ingatlanvásárláshoz kapcsolódó adózás adósságösztönző elemeinek a kezelését illetően, ami adóteher-áthelyezés keretében, az általános adóteher emelése nélkül is megoldható lenne. Ennek ellenére Svédország hozott néhány intézkedést az óvatos hitelezés ösztönzése érdekben: 2013 májusában 15 %-os alsó korlátot vezetett be a jelzáloghitelezési kitettség kockázati súlyozására vonatkozóan, és további emelést jelentett be. Ugyanakkor a törlesztési gyakorlatok továbbra sem túl szigorúak; a 75 % alatti hitelfedezeti arányok esetében nagyon hosszú törlesztési időszakok vannak érvényben, és figyelembe véve az egyéni törlesztési tervekre irányuló 2013. októberi ajánlás önkéntes jellegét, nem születtek határozott intézkedések e téren. A svéd bankszövetség 2014 márciusában szigorította ezt az ajánlását: olyan törlesztési terveket szorgalmazott, amelyek a hitelfedezeti arány 70 %-ig történő csökkentését irányozzák elő. Végezetül, Svédország kezelte a társasági adózás adósságösztönző vonatkozásait azáltal, hogy szigorította a kamatok leírhatóságára vonatkozó korlátozásokat és 2013 januárjától kiterjesztette őket a csoporton belüli hitelek minden típusára, valamint bevezette az ún. befektetői kamatleírás lehetőségét, ami megszüntetheti az adózás terén jelentkező adósságösztönzést. A társasági adó 2013 eleje óta 26,3 %-ról 22 %-ra csökkent.

               (11)

               A svéd ingatlanpiac, amelyet az elmúlt két évtizedben hirtelen áremelkedések jellemeztek, továbbra is az instabilitás egyik lehetséges forrása marad. A hatékonysági hiányosságok még mindig kedvezőtlenül befolyásolják az ingatlankínálatot, főként az összetett tervezési eljárások, a korlátozott építőipari verseny és a bérleti díjak magas fokú ellenőrzése miatt. Az adósságösztönző adózási rendszerrel együtt ezek a hiányosságok az ingatlanárak emelkedését idézik elő. Svédország ugyan hozott intézkedéseket a bérleti piacra nézve, de ezek az intézkedések elégtelennek tűnnek a bérleti rendszer magas szintű merevségéhez kapcsolódó, mögöttes szerkezeti probléma kezeléséhez. A kormány által 2014. április 9-én előterjesztett tavaszi törvény nem tartalmaz a bérleti piaccal foglalkozó intézkedéseket. Svédország intézkedéseket fogadott el az övezetkialakítási és tervezési eljárások hiányosságainak, valamint az önkormányzatok tervezési monopóliumának kezelésére azzal, hogy előírta az önkormányzatok számára, hogy a lakhatási igények meghatározásakor regionális szemléletet kövessenek. Ezek az intézkedések jó irányba haladnak, azonban nem mindegyikük valósult még meg, az előírást be nem tartó önkormányzatoknak pedig nem kell szankciókkal számolniuk.

               (12)

               A nemzetközi tanulói teljesítménymérés azt bizonyítja, hogy a kötelező oktatás eredményei – a magas szintű finanszírozás ellenére – rosszabbak a 2000-es évek elején elérteknél, hiszen Svédország jelenleg mindhárom vizsgált területen (szövegértés, matematika és természettudomány) elmarad az uniós és az OECD-átlagtól. Emellett megerősödött a társadalmi-gazdasági háttér és a teljesítmény közötti kapcsolat, valamint növekedtek az iskolák közötti különbségek. Noha a kormány által előterjesztett intézkedések a helyes irányba mutatnak, úgy tűnik, radikálisabb strukturális változásokra van szükség. Ezért a teljesítmény magas szintjének helyreállítása céljából Svédország jelenleg az iskolarendszer hatékonyságának felülvizsgálatát tervezi.

               (13)

               A fiatalok, az alacsony képzettségű és a migráns háttérrel rendelkező személyek munkaerő-piaci helyzete továbbra is gyenge. Az ifjúsági munkanélküliség még mindig az uniós átlag felett van. Noha a kormány tett lépéseket e jelenségek kezelésére, úgy tűnik, hogy a problémák gyökere az oktatás területén keresendő, mivel az oktatási rendszer nem képez megfelelő arányban olyan fiatalokat, akik rendelkeznek a sikeres munkaerő-piaci integrációhoz szükséges készségekkel. A munkaerő-piaci integrációt, illetve az oktatást és képzést illetően Svédország intézkedéseket fogadott el az oktatási rendszerből a munka világába történő átmenet megkönnyítése (a tanulószerződéses gyakorlati képzés reformja, ideértve a gyakornoki fizetés bevezetését is), valamint a fiatalok munkatapasztalathoz juttatása („szakmai bevezető foglalkoztatás”) céljából. A leginkább rászorulókra vonatkozó korai intézkedések bevezetése révén ténylegesen javult az átmenet. Ennek ellenére a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő, nem regisztrált személyek elérése és bevonása továbbra is gyenge alapokon nyugszik. Svédország emellett a migráns háttérrel rendelkezők integrációjának felgyorsításán is dolgozik, ugyanakkor az Unión kívüli országokból érkező, migráns háttérrel rendelkező személyekkel kapcsolatos problémák még rendezésre várnak. Végezetül, Svédország jelenleg értékeli az éttermekre és vendéglátó-ipari szolgáltatásokra vonatkozó csökkentett héakulcs hatékonyságát a munkahelyteremtés támogatása szempontjából. A végleges értékelés várhatóan 2016 januárjára készül el.

               (14)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Svédország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, valamint értékelte a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Svédország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi a Bizottság által az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (15)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és az arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (16)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. Az alábbi 2. és 3. ajánlás tükrözi az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait,

         AJÁNLJA, hogy Svédország 2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Továbbra is kövessen növekedést elősegítő költségvetési politikát és őrizze meg szilárd költségvetési pozícióját, biztosítva a középtávú költségvetési célnak való megfelelést a konvergenciaprogram teljes időszakában, figyelemmel az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága terén a népességelöregedés által képviselt kihívásokra is.

               2.

               Mérsékelje a háztartások hitelállományának növekedését és a magánszektor eladósodottságát. E célból csökkentse a személyi jövedelemadó adósságösztönző hatását azáltal, hogy fokozatosan korlátozza a jelzáloghitelekre vonatkozó kamatfizetések adóból történő leírhatóságát és/vagy növelje a rendszeres ingatlanadókat. Hozzon további intézkedéseket a jelzáloghitelek törlesztési ütemének felgyorsítására.

               3.

               Javítsa tovább az ingatlanpiac hatékonyságát a bérleti díjmegállapítási rendszer újabb reformjai révén. Mindenekelőtt tegye lehetővé, hogy piacorientáltabb bérleti díjakat lehessen megállapítania használati érték rendszerétől való elmozdulás és a bérleti piac bizonyos szegmenseinek további liberalizálása révén, és biztosítson nagyobb szerződési szabadságot a bérlők és a lakástulajdonosok között. Csökkentse a tervezési és fellebbezési eljárások hosszát és összetettségét az adminisztratív követelmények enyhítése és összevonása, az építési követelmények és előírások önkormányzatok közötti összehangolása, valamint a földelosztási eljárások átláthatóságának növelése révén. Ösztönözze az önkormányzatokat arra, hogy saját földjeiket tegyék elérhetővé új ingatlanfejlesztések számára.

               4.

               Hozzon megfelelő intézkedéseket az alapkészségek javítása érdekében és könnyítse meg az oktatási rendszerből a munka világába történő átmenetet, többek között a munkaalapú képzések és tanulószerződéses gyakorlati képzések szélesebb körű használata révén. Erősítse meg az arra irányuló törekvéseit, hogy a munkaerő-piaci és az oktatási intézkedések hatékonyabban szolgálják az alacsony képzettségű fiatalokat és a migráns háttérrel rendelkezőket. Fokozza az állami szolgálatoknál nem regisztrált fiatalokra vonatkozó korai beavatkozást és az e fiatalok elérését célzó intézkedéseket.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) alapján 2014-re is érvényben marad.

      (4)  HL C 217., 2013.7.30., 86. o.

      (5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Bizottság ajánlása ( 2008. október 15.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke szerinti bejelentésekről, határidőkről és konzultációkról (az értesítés a C(2008) 5925. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               12.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 301/23

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2008. október 15.)
   az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke szerinti bejelentésekről, határidőkről és konzultációkról
   (az értesítés a C(2008) 5925. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2008/850/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások új keretszabályozása értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok a következetes szabályozói gyakorlat kialakításának és a keretszabályozást alkotó irányelvek következetes alkalmazásának biztosítása érdekében kötelesek hozzájárulni a belső piac fejlődéséhez, ennek céljából kötelesek egymással és a Bizottsággal átlátható módon együttműködni.

               (2)

               Annak érdekében, hogy a nemzeti szinten meghozott döntések ne befolyásolják hátrányos módon az egységes piac működését vagy a keretszabályozás célkitűzéseinek megvalósulását, a nemzeti szabályozó hatóságoknak véleményezés céljából a Bizottság és a többi nemzeti szabályozó hatóság elé kell tárniuk a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerinti intézkedéstervezeteket.

               (3)

               A nemzeti szabályozó hatóságok kötelesek továbbá – egy, az előzőtől független eljárás keretében – a Bizottság engedélyét kérni, ha az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alapján kötelezettséget kívánnak megállapítani.

               (4)

               A Bizottság gondoskodik arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak, ha igényt tartanak rá, alkalmuk legyen megvitatni ezeket az intézkedéstervezeteket, mielőtt a 2002/21/EK irányelv 7. cikke, illetőleg a 2002/19/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdése alapján hivatalosan bejelentenék őket. Ha a Bizottság a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdése értelmében jelezte a nemzeti szabályozó hatóságnak, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet akadályozná az egységes piac megvalósítását, vagy ha komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy az intézkedéstervezet összeegyeztethető-e a közösségi joggal, akkor az érintett nemzeti szabályozó hatóságnak már az eljárás korai szakaszában lehetőséget kell kapnia arra, hogy a Bizottság által felvetett kérdésekben kifejtse véleményét.

               (5)

               A 2002/21/EK irányelv kötelező határidőket határoz meg a 7. cikk szerinti bejelentések elbírálására.

               (6)

               A 2002/21/EK irányelv 7. cikkében előírt együttműködés és konzultációs mechanizmus hatékonyságának biztosítása, továbbá a jogbiztonság szavatolása érdekében az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke szerinti bejelentésekről, határidőkről és konzultációkról szóló, 2003. július 23-i 2003/561/EK bizottsági ajánlás (3) egyértelmű szabályokat vezetett be a 7. cikk szerinti bejelentések fő eljárásjogi vonatkozásait illetően. A bejelentési folyamat további egyszerűsítése és javítása céljából a 2003/561/EK ajánlás helyett indokolt elfogadni ezt az ajánlást.

               (7)

               Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok további útmutatást kapjanak az intézkedéstervezetek tartalmi elemeivel kapcsolatban és a bejelentések teljességét illetően növekedjék a jogbiztonság, meg kell határozni azokat a minimális információkat, amelyeket egy intézkedéstervezetnek tartalmaznia kell ahhoz, hogy megfelelően lehessen értékelni.

               (8)

               Figyelembe kell venni egyrészről az értékelés hatékonysága iránti igényt, másrészről pedig azt az elvárást, hogy minél kevesebb adminisztrációra legyen szükség. Ebben a tekintetben a bejelentési mechanizmus nem róhat felesleges adminisztrációs terheket a nemzeti szabályozó hatóságokra. A 2002/19/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában indokolt továbbá egyértelműbbé tenni egyes eljárásjogi kérdéseket.

               (9)

               A bejelentett intézkedéstervezetek vizsgálatának egyszerűsítése és a folyamat gyorsabbá tétele érdekében kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok egységes formátumban tegyenek eleget bejelentési kötelezettségüknek.

               (10)

               A bejelentési mechanizmus hatékonyságának javítása, a nemzeti szabályozó hatóságok és a piaci szereplők jogbiztonságának növelése, valamint a szabályozási intézkedések időben történő meghozatala érdekében kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóság piacelemzésre vonatkozó bejelentése tartalmazza a nemzeti szabályozó hatóság által a feltárt piaci hiányosságok kezelésére javasolt korrekciós intézkedéseket is. Ha az intézkedéstervezet olyan piacra vonatkozik, amelyről megállapítást nyert, hogy versenypiacként működik, és ezen a piacon már vannak hatályban korrekciós intézkedések, akkor kívánatos, hogy a bejelentés tartalmazza az e kötelezettségek visszavonására vonatkozó javaslatokat is.

               (11)

               A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság adminisztrációs terheinek csökkentése érdekében egyes intézkedéstervezetek esetében kívánatos, hogy a bejelentés általában rövidített bejelentőlap felhasználásával történjen. Ezen intézkedéstervezetek esetében is fennmarad azonban a lehetősége az általános bejelentési eljárás keretében történő bejelentés megtételének.

               (12)

               Ha a nemzeti szabályozó hatóság olyan piacokat illetően kíván szabályozási kötelezettségeket megszüntetni, amelyek nem szerepelnek az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló, 2007. december 17-i 2007/879/EK ajánlásban (4), akkor ezen intézkedéstervezetnek a 2002/21/EK irányelv 7. cikke alapján történő bejelentését a rövidített bejelentőlap felhasználásával indokolt megtenni.

               (13)

               Ha a nemzeti szabályozó hatóság olyan piacot vizsgál felül, amelyről egy korábbi felülvizsgálat során megállapította a hatékony verseny meglétét, és a hatékony verseny megléte ezúttal is megállapítást nyer, akkor a bejelentést a rövidített bejelentőlap felhasználásával indokolt megtenni.

               (14)

               A gazdasági mutatók (például a tárgyi eszközök, a munkaerő, az infláció, a tőkeköltség, az ingatlanbérleti díjak stb.) változásainak figyelembevétele, valamint az előrejelzések vagy a kiindulási feltételezések aktualizálása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok gyakorta módosítják az előírt korrekciós intézkedések technikai részleteit. A rövidített bejelentőlap felhasználásával indokolt bejelenteni azoknak a részletszabályoknak a módosítását vagy aktualizálását, amelyek nem változtatják meg a korrekciós intézkedések jellegét vagy általános hatályát (például a beszámolási kötelezettség bővítése, az előírt biztosításkötési kötelezettség részletes követelményei, a bírság összege vagy a teljesítési határidők módosítása). Az általános bejelentési eljárás keretében csak olyan lényegi, a korrekciós intézkedés jellegét vagy hatályát érintő módosításokat indokolt bejelenteni, amelyek érdemben befolyásolják a piac működését (árszintek, a költség- vagy árkalkulációs módszerek módosítása, a költségalapúság fokozatos elérésének [„glide path”] meghatározása).

               (15)

               Egyes piacok esetében (különösen a beszédcélú hívásvégződtetési piacokon) előfordulhat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok egy korábbi felülvizsgálatéval azonos következtetésre jutnak, és a korábbi felülvizsgálattal érintett vállalkozásokéhoz hasonló ügyfélkörrel vagy összforgalommal rendelkező további vállalkozásokra (például új piaci szereplőkre) vonatkozóan a korábban bejelentett tervezetekben foglalt intézkedésektől lényegesen nem különböző korrekciós intézkedéseket kívánnak bevezetni. Ezeket az intézkedéstervezeteket a rövidített bejelentőlap felhasználásával indokolt bejelenteni.

               (16)

               A rövidített bejelentőlap felhasználásával bejelentett intézkedéstervezetek főszabály szerint nem szolgáltatnak okot arra, hogy a Bizottság a nemzeti szabályozó hatóságnak a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése értelmében észrevételt tegyen.

               (17)

               A bejelentett intézkedéstervezetek átláthatóságának növelése és az ilyen intézkedéstervezetekre vonatkozó információk nemzeti szabályozó hatóságok közötti áramlásának elősegítése érdekében indokolt, hogy mind az általános, mind a rövidített bejelentőlap tartalmazza a bejelentett intézkedéstervezet főbb elemeinek összefoglaló leírását.

               (18)

               Az elektronikus hírközlő hálózatokkal és elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal foglalkozó európai szabályozók csoportja, amelyet a 2002. július 29-i 2002/627/EK bizottsági határozat (5) hozott létre, elismerte e rendelkezések szükségességét.

               (19)

               A 2002/21/EK irányelv 8. cikkében előírt célkitűzések teljesítése, különösen pedig a következetes szabályozási gyakorlat biztosítása és az irányelv következetes alkalmazása iránti igény kielégítése érdekében alapvető fontosságú, hogy az érintettek maradéktalanul kövessék a 7. cikkben előírt bejelentési mechanizmust.

               (20)

               A 2002/21/EK irányelv 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Hírközlési Bizottság véleményt nyilvánított,

         AJÁNLJA:

               1.

               Ezen ajánlás alkalmazásában a 2002/21/EK irányelvben és a különös irányelvekben előírt fogalommeghatározások alkalmazandók. Ezen ajánlás alkalmazásában továbbá:

                           a)

                           „az érintett piacokra vonatkozó ajánlás”: a 2007/879/EK ajánlás, valamint az érintett piacokra vonatkozóan ezt követően esetleg elfogadott ajánlások;

                           b)

                           „bejelentés”: az ezen ajánlásban (I. és II. melléklet) meghatározott általános bejelentőlap vagy rövidített bejelentőlap felhasználásával valamely nemzeti szabályozó hatóság által a Bizottságnak a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában intézkedéstervezetre vonatkozóan megküldött értesítés vagy a 2002/19/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alkalmazásában megküldött kérelem.

               2.

               A bejelentéseket elektronikus levélben, kézbesítési igazolás kérésével kell megtenni.
               Az elektronikus levélben elküldött dokumentum kézhezvételi dátuma az elküldés napja.
               A bejelentéseket beérkezési sorrendjük szerint kell nyilvántartásba venni.

               3.

               A bejelentés azon a napon válik hatályossá, amikor a Bizottság nyilvántartásba veszi (a továbbiakban: „a bejelentés iktatásának napja”). A bejelentés iktatásának napja az a nap, amikor a Bizottság a bejelentést hiánytalanul kézhez vette.
               A Bizottság internetes oldalán keresztül és elektronikus úton egyaránt értesíti valamennyi nemzeti szabályozó hatóságot a bejelentés iktatásának napjáról, a bejelentés tárgyáról, valamint a bejelentés mellékleteként kézhez vett iratokról.

               4.

               A bejelentéseket a Közösség valamely hivatalos nyelvén kell megtenni. A többi nemzeti szabályozó hatóság részvételével zajló egyeztetések megkönnyítése érdekében az általános bejelentőlap (I. melléklet), illetve a rövidített bejelentőlap (II. melléklet) az intézkedéstervezet nyelvétől eltérő hivatalos nyelven is kitölthető.
               A Bizottság a 2002/21/EK irányelv 7. cikke alapján tett észrevételeit vagy meghozott határozatait a bejelentett intézkedéstervezet nyelvén fogalmazza meg, majd – lehetőség szerint – az általános bejelentőlap kitöltésének nyelvére lefordítva is rendelkezésre bocsátja.

               5.

               A nemzeti szabályozó hatóság a bejelentett intézkedéstervezethez mellékeli azokat az iratokat, amelyekre a Bizottságnak feladata teljesítéséhez szüksége van. Az alábbi 6. pont hatálya alá eső, a rövidített bejelentőlap felhasználásával bejelentett intézkedéstervezetek esetében a Bizottságnak feladata teljesítéséhez főszabály szerint semminemű további iratra nincs szüksége.
               Az intézkedéstervezeteket megfelelően indokolni kell.

               6.

               A II. mellékletben meghatározott rövidített bejelentőlap felhasználásával kell a Bizottságnak megküldeni:

                           a)

                           az érintett piacokra vonatkozó ajánlásban már nem szerepelő vagy az abban korábban sem felsorolt piacokat érintő intézkedéstervezeteket, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a piacról megállapította, hogy versenypiacként működik, vagy a nemzeti szabályozó hatóság megítélése szerint az érintett piacokra vonatkozó ajánlás 2. pontjában a piac előzetes szabályozás alá vonhatóságára meghatározott három, együttesen teljesítendő kritérium már nem teljesül;

                           b)

                           az olyan piacokra vonatkozó intézkedéstervezeteket, amelyek ugyan továbbra is szerepelnek az érintett piacokra vonatkozó hatályos ajánlásban, de amelyekről egy korábbi piacfelülvizsgálat alkalmával megállapítást nyert, hogy versenypiacként működnek, és ez továbbra is így van;

                           c)

                           a korábban bevezetett korrekciós szabályozási intézkedések technikai részleteinek módosítására irányuló intézkedéstervezeteket, ha nincs kimutatható hatásuk a piacra (például a számviteli modellek költségelemeinek és alapfeltételezéseinek évenkénti naprakésszé tétele, a beszámolási és a benyújtási határidők évenkénti aktualizálása); továbbá

                           d)

                           azokat az intézkedéstervezeteket, amelyek egy korábban már elemzésnek alávetett piacra vonatkoznak, és amelyeket a nemzeti szabályozó hatóság más vállalkozások vonatkozásában már bejelentett, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság további vállalkozásokat illetően is hasonló korrekciós intézkedést kíván bevezetni oly módon, hogy a korábbi bejelentésben alkalmazott elvek lényegesen nem változnak.

               7.

               A Bizottság, a nemzeti szabályozó hatóságokkal szorosan együttműködve, figyelemmel kíséri a rövidített bejelentési eljárás gyakorlati következményeit, és ennek alapján a rendszert – a szükségesnek mutatkozó körben – kiigazítja, illetőleg az intézkedéstervezetek olyan további kategóriáival bővíti, amelyeken belül a bejelentéseket a rövidített bejelentőlap felhasználásával indokolt megtenni.

               8.

               A 6. pont hatálya alá nem eső intézkedéstervezeteket az I. mellékletben meghatározott általános bejelentőlap felhasználásával kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani. A intézkedéstervezetek bejelentésének – az adott esetnek megfelelően – tartalmaznia kell valamennyi következő elemet:

                           a)

                           az érintett termék- vagy szolgáltatáspiac megjelölését, ezen belül különösen azon termékek és szolgáltatások leírását, amelyeket a kereslet- és a kínálatoldali helyettesíthetőség alapján az érintett piac részének kell tekinteni, illetve nem kell az érintett piac részének tekinteni;

                           b)

                           az érintett földrajzi piac megjelölését, beleértve a versenykörülményeknek a kereslet- és a kínálatoldali helyettesíthetőség alapján történő, kellően megalapozott elemzését;

                           c)

                           az érintett piacon tevékenykedő legfontosabb vállalkozások megjelölését;

                           d)

                           az érintett piac elemzésének eredményét, ezen belül különösen a hatékony verseny meglétére vagy hiányára vonatkozó megállapításokat és az ezzel összefüggő okok megjelölését. Ebből a célból az intézkedéstervezetnek ki kell térnie a különböző vállalkozások piaci részesedésének elemzésére és egyéb lényeges kritériumokra, például a piacra jutás akadályaira, a méretgazdaságosságra és választékgazdaságosságra, a vertikális integrációra, a nehezen megkettőzhető infrastruktúra ellenőrzésére, a technológiai előnyökre vagy fölényre, a kiegyenlítő vásárlóerő hiányára vagy alacsony szintjére, a tőkepiacokhoz, illetve a pénzügyi forrásokhoz való könnyű vagy privilegizált hozzáférés eseteire, a vállalkozás teljes méretére, a termékek vagy szolgáltatások diverzifikációjára, a fejlett forgalmazási és értékesítési hálózatra, a potenciális verseny hiányára és a piaci terjeszkedés korlátaira;

                           e)

                           az adott esetnek megfelelően azon vállalkozások megjelölését, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóság akár egyedül, akár más vállalkozásokkal együtt a 2002/21/EK irányelv 14. cikke értelmében jelentős piaci erővel rendelkezőnek kíván minősíteni, valamint e minősítés okait, bizonyítékait és az azt megalapozó egyéb tényeket;

                           f)

                           a nemzeti szabályozó hatóság által előzetesen lefolytatott nyilvános konzultáció eredményeit;

                           g)

                           amennyiben rendelkezésre áll, a nemzeti versenyhatóság véleményét;

                           h)

                           annak igazolását, hogy a Bizottságnak való bejelentéskor megtették a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az intézkedéstervezetről az összes többi tagállam nemzeti szabályozó hatósága értesüljön;

                           i)

                           az érintett piacon a hatékony verseny hiányának ellensúlyozására javasolt speciális szabályozási kötelezettségeket, a 2002/19/EK irányelv 5. és 8. cikkének vagy a 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 16. cikkének hatálya alá eső intézkedéstervezetek bejelentése esetében, illetve az ilyen kötelezettségek visszavonását célzó intézkedéstervezeteket, azokban az esetekben, ha valamely érintett piacot illetően megállapítást nyer a hatékony verseny megléte, és az adott piacon korábban már bevezettek ilyen kötelezettségeket.

               9.

               Ha az intézkedéstervezet a piacelemzés céljára az érintett piacokra vonatkozó ajánlásban felsoroltaktól eltérő érintett piacot határoz meg, a nemzeti szabályozó hatóság köteles a piacmeghatározás céljára alkalmazott kritériumokat megfelelően megindokolni.

               10.

               A 2002/19/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alapján tett bejelentéseknek tartalmazniuk kell annak megfelelő indokolását is, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások esetében miért kell az irányelv 9–13. cikkében felsoroltaktól eltérő kötelezettségeket alkalmazni.

               11.

               A 2002/19/EK irányelv 8. cikke (5) bekezdésének hatálya alá tartozó bejelentések esetében megfelelő módon meg kell továbbá indokolni, hogy a nemzetközi kötelezettségvállalásoknak való megfeleléshez miért van szükség a bevezetni kívánt intézkedéstervezetre.

               12.

               Teljesnek tekintendők az általános bejelentési eljárás útján tett azon bejelentések, amelyek tartalmazzák a 8. pontban felsorolt, az adott esetben releváns információkat. Ha a bejelentésben foglalt információk, ideértve a csatolt iratokat is, bármilyen lényegi szempontból hiányosak, a Bizottság erről a kézhezvételtől számítva öt munkanapon belül tájékoztatja az érintett nemzeti szabályozó hatóságot, és megjelöli, hogy a bejelentést mennyiben találta hiányosnak. A Bizottság a bejelentést mindaddig nem veszi nyilvántartásba, amíg az érintett nemzeti szabályozó hatóság a szükséges információkat rendelkezésre nem bocsátja. Ilyen esetekben a bejelentés a 2002/21/EK irányelv 7. cikke értelmében azon a napon válik hatályossá, amikor a Bizottság a szükséges információkat hiánytalanul kézhez vette.

               13.

               A fenti 8. pont sérelme nélkül a Bizottság a bejelentés iktatását követően a 2002/21/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése alapján eljárva további adatokat vagy felvilágosítást kérhet az érintett nemzeti szabályozó hatóságtól. Ha a kért adatok rendelkezésére állnak, a nemzeti szabályozó hatóság törekszik arra, hogy három munkanapon belül továbbítsa őket.

               14.

               A Bizottság ellenőrzi, hogy a rövidített bejelentőlap felhasználásával rendelkezésre bocsátott intézkedéstervezet a 6. pontban meghatározott kategóriákba tartozik-e. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem így van, erről öt munkanapon belül tájékoztatja az érintett nemzeti szabályozó hatóságot, és felkéri a bejelentő szabályozó hatóságot, hogy az intézkedéstervezetet az általános bejelentési eljárás keretében nyújtsa be.

               15.

               Amennyiben a Bizottság a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése alapján észrevételt tesz, az érintett nemzeti szabályozó hatóságot erről elektronikus úton tájékoztatja, és az észrevételeket internetes oldalain közzéteszi.

               16.

               Amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése alapján észrevételt tesz, ezt az észrevételt elektronikus úton megküldi a Bizottságnak és a többi nemzeti szabályozó hatóságnak.

               17.

               Ha a Bizottság a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdése értelmében úgy ítéli meg, hogy az intézkedéstervezet akadályozná az egységes piac megvalósítását, vagy ha komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy az intézkedéstervezet összeegyeztethető-e a közösségi joggal és különösen a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározott célkitűzésekkel, valamint ha ezután visszavonja észrevételeit, vagy ha úgy határoz, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak vissza kell vonnia az intézkedéstervezetét, akkor erről az érintett nemzeti szabályozó hatóságot elektronikus úton értesíti, és a tárgyban internetes oldalain közleményt tesz közzé.

               18.

               A 2002/19/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alapján tett bejelentések esetében a Bizottság rendesen – az említett irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján eljárva – legfeljebb három hónapon belül határoz a javasolt intézkedéstervezet nemzeti szabályozó hatóság általi elfogadásának engedélyezéséről vagy az engedélyezés megtagadásáról. Az esetleg felmerülő nehézségekre való tekintettel a Bizottság ezt a határidőt két hónappal meghosszabbíthatja.

               19.

               A nemzeti szabályozó hatóság bármikor visszavonhatja a bejelentett intézkedéstervezetet, ez esetben a Bizottság a bejelentett intézkedést törli a nyilvántartásból. A Bizottság erről internetes oldalán közleményt tesz közzé.

               20.

               Ha a nemzeti szabályozó hatóság azt követően fogadja el az intézkedéstervezetet, hogy a Bizottságtól vagy más nemzeti szabályozó hatóságtól a 2002/21/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése alapján észrevételt kapott, akkor tájékoztatja a Bizottságot és a többi nemzeti szabályozó hatóságot arról, hogy az észrevételeket hogyan vette a lehető legnagyobb mértékben figyelembe.

               21.

               A nemzeti szabályozó hatóság kérésére a Bizottság a bejelentés előtt lehetőséget biztosít az intézkedéstervezet nem hivatalos megvitatására.

               22.

               Az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelettel (7) összhangban a 2002/21/EK irányelvben és az ebben az ajánlásban előírt határidők a következő szabályok szerint számítandók:

                           a)

                           ha a napokban, hetekben vagy hónapokban kifejezett határidő kezdete valamely esemény bekövetkeztéhez van kötve, akkor az a nap, amelyen az esemény bekövetkezett, nem része a határidőnek;

                           b)

                           a hetekben vagy hónapokban kifejezett határidő az utolsó hét, illetve hónap azon napjának elteltével jár le, amely a hétnek ugyanarra a napjára vagy a hónapnak ugyanarra a sorszámú napjára esik, amelyen a határidő kezdetét jelentő esemény bekövetkezett. Ha hónapokban kifejezett határidő esetében az utolsó hónapban nincs olyan sorszámú nap, amelyen a határidőnek le kell járnia, a határidő ezen utolsó hónap utolsó napján jár le;

                           c)

                           a határidőbe beleszámítandók a hivatalos munkaszüneti napok, a szombatok és a vasárnapok is;

                           d)

                           munkanap minden olyan nap, amely nem hivatalos munkaszüneti vagy ünnepnap, szombat vagy vasárnap.

                     Ha a határidő szombaton, vasárnapon vagy hivatalos munkaszüneti napon jár le, akkor a soron következő első munkanap végéig meg kell hosszabbítani. A Bizottság az általa megállapított hivatalos munkaszüneti napok jegyzékét minden év kezdete előtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               23.

               A Bizottság a keretszabályozás felülvizsgálatát illetően a tagállamok számára a nemzeti jogba történő átültetésre meghatározott határidőt követően, a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködve, szükség szerint értékeli ezen ajánlás felülvizsgálatának szükségességét.

               24.

               Ezen ajánlás címzettjei a tagállamok.

      Kelt Brüsszelben, 2008. október 15-én.

            a Bizottság részéről

         Viviane REDING

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

      (2)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

      (3)  HL L 190., 2003.7.30., 13. o.

      (4)  HL L 344., 2007.12.28., 65. o.

      (5)  HL L 200., 2002.7.30., 38. o.

      (6)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

      (7)  HL L 124., 1971.6.8., 1. o.

      I. MELLÉKLET
      Általános adatlap intézkedéstervezetek bejelentéséhez a 2002/21/EK irányelv 7. cikke alapján
      („Általános bejelentőlap”)
      BEVEZETÉS
      Az általános bejelentőlap azokat az információkat foglalja össze, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell küldeniük a Bizottságnak, amikor a 2002/21/EK irányelv 7. cikke értelmében az általános bejelentési eljárás szerint intézkedéstervezeteket jelentenek be.
      A Bizottság arra törekszik, hogy – elsősorban a bejelentést megelőző találkozók keretében – lehetőséget adjon a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 7. cikk végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdéseik megvitatására. Ennek megfelelően bátorítja a nemzeti szabályozó hatóságokat arra, hogy az általános adatlappal kapcsolatban – különösen a szolgáltatandó információk jellegét illetően, illetve megfordítva, azzal kapcsolatban, hogy a 2002/21/EK irányelv 15. és 16. cikke alapján elvégzett piacelemzéssel összefüggésben mely információk átadásától tekinthetnek el – felmerülő kételyeiket megvitassák a Bizottsággal.
      AZ INFORMÁCIÓK PONTOSSÁGA ÉS TELJESSÉGE
      A nemzeti szabályozó hatóságok által szolgáltatott valamennyi információnak pontosnak és teljesnek kell lennie, és a szóban forgó információkat az alábbi általános bejelentőlapon kell összefoglalni. Az általános bejelentőlap kitöltése nem helyettesíti az intézkedéstervezet megküldését, csupán lehetővé teszi a Bizottság és a többi tagállam nemzeti szabályozó hatósága számára annak ellenőrzését, hogy a bejelentett intézkedéstervezet valóban tartalmaz minden olyan információt, amelyre a Bizottságnak a 2002/21/EK irányelv 7. cikkében foglalt feladatának az ugyanott megjelölt időn belüli teljesítéséhez szüksége van.
      Az átadandó információkat az általános adatlap tagolása szerint, szakaszokra és pontokra bontva kell megadni, és el kell látni az intézkedéstervezet megfelelő szövegrészére vonatkozó hivatkozásokkal.
      NYELV
      Az általános bejelentőlap az Európai Közösség bármely hivatalos nyelvén kitölthető. A kitöltés nyelve eltérhet a bejelentett intézkedéstervezet nyelvétől. A Bizottság a 2002/21/EK irányelv 7. cikke szerinti észrevételeit és határozatait a bejelentett intézkedéstervezet nyelvén fogalmazza meg, és – a lehetőségek szabta keretek között – az általános bejelentőlap kitöltésének nyelvére lefordítva is rendelkezésre bocsátja.
      1.   szakasz
      Piacmeghatározás
      Kérjük, adja meg az alábbi adatokat (amennyiben alkalmazható):

                  1.1.

                  Az érintett termék-, illetve szolgáltatáspiac. Ez a piac szerepel az érintett piacokra vonatkozó ajánlásban?

                  1.2.

                  Az érintett földrajzi piac.

                  1.3.

                  Amennyiben rendelkezésre áll, a nemzeti versenyhatóság véleményének rövid összefoglalása.

                  1.4.

                  A javasolt piacmeghatározásról eddig tartott nyilvános konzultációk eredményeinek rövid áttekintése (például hány észrevétel érkezett, mely válaszadók támogatták, melyek ellenezték a javasolt piacmeghatározást).

                  1.5.

                  Ha az adott érintett piac nem szerepel az érintett piacokra vonatkozó ajánlásban található jegyzéken, azon főbb megfontolások összefoglalása, amelyek az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások közösségi keretszabályozása szerinti piacelemzésről és a jelentős piaci erő meghatározásáról szóló bizottsági iránymutatások (1) 2. szakasza, valamint az érintett piacokra vonatkozó ajánlás (5)–(13) preambulumbekezdésében és indokolásának (2) 2.2. szakaszában meghatározott három alapkritérium alapján alátámasztják a javasolt piacmeghatározást.

            2.   szakasz
      A jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások meghatározása
      Kérjük, adja meg az alábbi adatokat (amennyiben alkalmazható):

                  2.1.

                  Azon vállalkozások neve, amelyekről megállapítást nyert, hogy önállóan vagy együttesen jelentős piaci erővel rendelkeznek.
                  Azon vállalkozások neve – ha vannak ilyenek –, amelyekről megállapítást nyert, hogy már nem rendelkeznek jelentős piaci erővel.

                  2.2.

                  Azok a szempontok, amelyek alapján megállapítást nyert, hogy a fent megjelölt vállalkozások – akár önállóan, akár együttesen – jelentős piaci erővel rendelkeznek, illetve jelentős piaci erővel nem rendelkeznek.

                  2.3.

                  Az érintett piacon tevékenykedő főbb vállalkozások (versenytársak) neve.

                  2.4.

                  A fent említett vállalkozások piaci részesedése (vállalkozásonként) és a piaci részesedés kiszámításának alapja (például forgalom, előfizetők száma).
                  Kérjük, röviden foglalja össze az alábbiakat:

                  2.5.

                  A nemzeti versenyhatóság véleménye, amennyiben rendelkezésre áll.

                  2.6.

                  A jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások meghatározására vonatkozóan eddig tartott nyilvános konzultációk eredményei (például a beérkezett észrevételek összes száma, hányan támogatják/ellenzik).

            3.   szakasz
      Szabályozási kötelezettségek
      Kérjük, adja meg az alábbi adatokat (amennyiben alkalmazható):

                  3.1.

                  A kiróni, fenntartani, módosítani vagy visszavonni tervezett kötelezettség jogalapja (a 2002/19/EK irányelv 9–13. cikke).

                  3.2.

                  Azok az okok, amelyek alátámasztják, hogy a kötelezettség kirovása, fenntartása vagy módosítása a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározott célkitűzések tükrében arányos és indokolt, vagy annak megjelölése, hogy ez az indokolás az intézkedéstervezet szövegében pontosan hol található (szakasz, bekezdés vagy oldal).

                  3.3.

                  Ha a javasolt intézkedések nem szerepelnek a 2002/19/EK irányelv 9–13. cikkében, az említett irányelv 8. cikkének (3) bekezdése értelmében azon „különleges körülmények” megjelölése, amelyek a javasolt intézkedések alkalmazását indokolják, vagy annak megjelölése, hogy ez az indokolás az intézkedéstervezet szövegében pontosan hol található (szakasz, bekezdés vagy oldal).

            4.   szakasz
      Nemzetközi kötelezettségek teljesítése
      Kérjük, hogy a 2002/19/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdése első albekezdésének harmadik francia bekezdésében foglalt rendelkezéssel összefüggésben adja meg az alábbi adatokat (amennyiben alkalmazható):

                  4.1.

                  Azt, hogy – a 2002/19/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a javasolt intézkedéstervezet a piaci szereplőkre vonatkozóan kötelezettség kirovását, módosítását vagy visszavonását tartalmazza-e.

                  4.2.

                  Az érintett vállalkozások neve.

                  4.3.

                  Melyek azok, a Közösség, illetve a tagállam által vállalt nemzetközi kötelezettségek, amelyek teljesítéséről szó van?

         (1)  HL C 165., 2002.7.11., 6. o.

         (2)  Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2007/789/EK bizottsági ajánlás indokolása (C (2007)5406), közzétéve: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

      II. MELLÉKLET
      Rövidített adatlap intézkedéstervezetek bejelentéséhez a 2002/21/EK irányelv 7. cikke alapján
      („Rövidített bejelentőlap”)
      BEVEZETÉS
      A rövidített bejelentőlap azokat az információkat foglalja össze, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell küldeniük a Bizottságnak, amikor a 2002/21/EK irányelv 7. cikke értelmében a rövidített bejelentési eljárás szerint intézkedéstervezeteket jelentenek be.
      A rövidített bejelentőlaphoz nem szükséges csatolni a szabályozási intézkedés tervezetének szövegét, sem más iratot. Meg kell adni ugyanakkor azt az internetcímet, amelyen a rövidített bejelentőlap felhasználásával bejelentett intézkedéstervezet szövege megtekinthető.


title: A Bizottság ajánlása (2004. január 9.) a gabonafélékben, illetőleg egyes más növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének betartására irányuló 2004. évi összehangolt közösségi ellenőrzési programról (az értesítés a C(2003) 5400. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg

text:
218                    HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             03/42. kötet
32004H0074
L 16/60                                             AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                   2004.1.23.
                                                           A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
                                                                (2004. január 9.)
               a gabonafélékben, illetőleg egyes más növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található
               peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének betartására irányuló 2004. évi
                                              összehangolt közösségi ellenőrzési programról
                                          (az értesítés a C(2003) 5400. számú dokumentummal történt)
                                                             (EGT vonatkozású szöveg)
                                                                  (2004/74/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,                                                  miális valószínűség-eloszlás alapján kiszámítható, hogy
                                                                                613 minta vizsgálata legalább 99 %-os konfidencia-
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,                           szintet eredményez egy olyan minta kimutatásával,
tekintettel a legutóbb a 2003/113/EK bizottsági irányelvvel (1)                    amely a kimutathatósági határértékét (LOD) meghaladó
módosított, a gabonafélékben, illetve azok felületén található                     mennyiségű peszticid-szermaradványt tartalmaz, ameny-
peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mérté-                           nyiben a növényi eredetű termékek kevesebb mint
kének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK                         1 %-a tartalmaz a kimutathatósági határértékét megha-
tanácsi irányelvre (2), és különösen annak 7. cikke (2) bekezdé-                   ladó mennyiségű szermaradványt. E minták begyűjtését a
sének b) pontjára,                                                                 lakosság és a fogyasztók száma alapján kell felosztani a
                                                                                tagállamok között oly módon, hogy évente és terméken-
tekintettel a legutóbb a 2003/113/EK irányelvvel módosított,                       ként legalább 12 minta vételére kerüljön sor.
egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümöl-
csökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található pesz-           (3)    A Bizottság új iránymutatást tett közzé a peszticid-szer-
ticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének                           maradványok elemzésének minőségellenőrzési eljárá-
meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK                             sairól (5). Megállapodás született arról, hogy a tagállamok
tanácsi irányelvre (3), és különösen annak 4. cikke (2) bekezdé-                   analitikai laboratóriumainak lehetőség szerint kell végre-
sének b) pontjára,                                                                 hajtaniuk ezeket az iránymutatásokat, és az ellenőrzési
                                                                                programok végrehajtása során nyert tapasztalatok isme-
mivel:
                                                                                retében folyamatosan felül kell vizsgálni azokat.
(1)     A Bizottságnak fokozatosan ki kell dolgoznia egy olyan
        rendszert, amely lehetővé teszi az egyes peszticidek                (4)    A 90/642/EGK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a)
        esetében a táplálkozáson keresztüli kitettség becslését. A                 pontja, valamint a 86/362/EGK irányelv 7. cikke (2)
        reális becslés lehetővé tétele érdekében a peszticid-szer-                 bekezdésének a) pontja előírja a tagállamok számára a
        maradványok ellenőrzésére vonatkozó adatoknak                              nemzeti vizsgálati programjuk kidolgozása során alkal-
        számos, az európai étrend fő összetevőit képező élelmi-                    mazott kritériumok meghatározását. E tájékoztatásnak
        szeripari termék tekintetében rendelkezésre kell állniuk.                  tartalmaznia kell a következőket: i. a szükséges minták
        Általánosan elfogadott tény, hogy az európai étrend fő                     számának és az elvégzendő elemzések meghatározása
        összetevőit körülbelül 20–30 élelmiszeripari termék                        során alkalmazott kritériumok, az alkalmazott adatszol-
        alkotja. Tekintetbe véve a peszticid-szermaradványok                       gáltatási szintek, valamint az adatszolgáltatási szintek
        ellenőrzésére nemzeti szinten rendelkezésre álló forrá-                    meghatározására szolgáló kritériumok; ii. az analitikai
        sokat, a tagállamok évente csupán nyolc termék mintáját                    laboratóriumoknak az élelmiszerek hatósági ellenőrzé-
        tudják elemezni az összehangolt ellenőrzési program                        sével kapcsolatos további intézkedésekről szóló, 1993.
        keretében. A hároméves időszakok során változások                          október 29-i 93/99/EGK tanácsi irányelv (6) szerinti
        tapasztalhatók a peszticidek felhasználásban. Ezért                        akkreditálására vonatkozó adatok; valamint iii. a jogsér-
        minden egyes peszticidet általában 20–30 élelmiszeripari                   tések száma és típusa és az azokkal kapcsolatban hozott
        termékben, több hároméves ciklus folyamán kell ellenő-                     intézkedések.
        rizni.
                                                                            (5)    Az ellenőrzési programok eredményeire vonatkozó
(2)     Az ezen ajánlás hatálya alá tartozó valamennyi peszticid                   információ különösen alkalmas elektronikus úton/infor-
        szermaradványait ellenőrizni kell 2004-ben, mivel ezáltal                  matikai módszerekkel történő kezelésre, tárolásra és átvi-
        lehetővé válik a szóban forgó adatok felhasználása a                       telre. A formátumokat úgy fejlesztették ki, hogy alkal-
        táplálkozáson keresztüli kitettség becslése során.                         masak legyenek a tagállamok által a Bizottság felé
        Az egyes összehangolt ellenőrzési programok során                          e-mailben teljesített adatszolgáltatásra. Ezért a tagálla-
        veendő minták száma tekintetében módszeres statisztikai                    moknak képeseknek kell lenniük arra, hogy szabványos
        megközelítést kell alkalmazni. Ezt a megközelítést a                       formátumban küldjék el jelentésüket a Bizottságnak. Az
        Codex Alimentarius Bizottság (4) határozta meg. Bino-                      ilyen szabványos formátum továbbfejlesztése leghatéko-
                                                                                nyabban a Bizottság által kidolgozott iránymutatások
                                                                                útján hajtható végre.
(1) HL L 324., 2003.12.11., 24. o.
(2) HL L 221., 1986.8.7., 37. o.
(3) HL L 350., 1990.12.14., 71. o.                                          (5) Dokumentumszám: SANCO/10476/2003,             http://europa.eu.int/
(4) Codex Alimentarius, peszticid-szermaradványok az élelmiszerekben,           comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm
    Róma 1944, ISBN 92-5-203271-1; 2. kötet, 372. oldal.                    (6) HL L 290., 1993.11.24., 14. o.
 ---pagebreak--- 03/42. kötet               HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                               219
(6)      Az ezen ajánlásban előírt intézkedések összhangban                 3. A tagállamokat felkéri, hogy legkésőbb 2005. augusztus
         vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó               31-ig küldjék meg a Bizottságnak és a többi tagállamnak a
         Bizottság véleményével,                                               86/362/EGK irányelv 7. cikke (3) bekezdésének, valamint a
                                                                               90/642/EGK irányelv 4. cikke (3) bekezdésének értelmében
                                                                               a peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb
AJÁNLJA:                                                                       mértékének – legalább ellenőrző mintavétel útján történő –
                                                                               betartására irányuló 2004. évi ellenőrzési program végrehaj-
1. A tagállamokat felkéri minták vételére és elemzésére az I.                  tására vonatkozó összes információt, ideértve a követ-
    mellékletben megállapított termék/peszticid szermaradvány-                 kezőket:
    kombinációk tekintetében, a II. mellékletben az egyes termé-               a) a peszticid-szermaradványokra vonatkozó nemzeti prog-
    kekhez hozzárendelt mintaszám alapján, tükrözve –                             ramjuk eredményei;
    megfelelő esetben – az adott tagállam piacán fennálló                      b) laboratóriumaik minőségellenőrzési eljárásaira vonatkozó
    nemzeti, közösségi és harmadik országbeli részesedek                          információ, és különösen a peszticid-szermaradványok
    arányát.                                                                      elemzésével kapcsolatos minőségellenőrzési eljárásokra
    Lehetőség szerint az akut kockázattal járó peszticidek – mint                 vonatkozó iránymutatások azon vonatkozásai, amelyeket
    például a szerves foszfát-észterek, az endoszulfán és az                      nem tudtak alkalmazni, vagy amelyek alkalmazása során
    N-metilkarbamátok – esetében a következő termékek: alma,                      nehézségeik merültek fel;
    paradicsom, fejes saláta, póréhagyma és fejes káposzta kivá-               c) az elemzéseket végző laboratóriumoknak a 93/99/EGK
    lasztott mintáit szintén egyedi elemzésnek kell alávetni a                    irányelv 3. cikkével összhangban végzett akkreditálására
    második laboratóriumi minta különálló egységei tekinte-                       vonatkozó információ (ideértve az akkreditálás típusát,
    tében, amennyiben ilyen peszticidek mutathatók ki, és külö-                   az akkreditáló szervet, valamint az akkreditációs tanúsít-
    nösen akkor, ha a termék egyetlen termelőtől származik. Az                    vány másolatát);
    egységek számának összhangban kell lennie a 2002/63/EK                     d) információ azokról a jártassági vizsgálatokról és körvizs-
    bizottsági irányelvvel (1).                                                   gálatokról, amelyekben a laboratórium részt vett.
    Két mintát kell venni. Amennyiben az első laboratóriumi                 4. A tagállamokat felkéri, hogy legkésőbb 2004. szeptember
    minta kimutatható mennyiségű szermaradványt tartalmaz a                    30-ig küldjék meg a Bizottságnak a peszticid-szermaradvá-
    vizsgálat tárgyát képező peszticidből, a második minta                     nyok 90/642/EGK és 86/362/EGK irányelv szerint megenge-
    egységeit külön-külön kell elemezni.                                       dett legmagasabb mértékei betartásának ellenőrzésére terve-
                                                                               zett 2005. évi nemzeti programjukat, ideértve a követ-
2. A tagállamokat felkéri, hogy legkésőbb 2005. augusztus
                                                                               kezőkre vonatkozó tájékoztatást:
    31-ig tegyenek jelentést az I. mellékletben megállapított
    termék/peszticid szermaradvány-kombinációk tekintetében                    a) a szükséges minták számának és az elvégzendő elem-
    vizsgált minták elemzésének eredményeiről, feltüntetve a                      zések meghatározása során alkalmazott kritériumok;
    következőket:                                                              b) az alkalmazott adatszolgáltatási szintek és az adatszolgál-
     a) az alkalmazott analitikai módszerek és az elért adatszol-                 tatási szintek meghatározására szolgáló kritériumok;
         gáltatási szintek, a peszticid-szermaradványok elemzé-                   valamint
         sének minőségellenőrzési eljárásaiban megállapított                   c) az elemzéseket végző laboratóriumok 93/99/EGK tanácsi
         minőségellenőrzési eljárásokkal összhangban;                             irányelv szerinti akkreditálására vonatkozó adatok.
    b) a jogsértések száma és típusa, és az azokkal kapcsolatban
         hozott intézkedések.
                                                                            Kelt Brüsszelben, 2004. január 9-én.
    A jelentést olyan formátumban kell elkészíteni – ideértve az
    elektronikus formátumot is –, amely megfelel a tagálla-                                                   a Bizottság részéről
    mokhoz az összehangolt közösségi ellenőrzési progra-
    mokról szóló bizottsági ajánlások végrehajtása tekintetében                                                   David BYRNE
    intézett iránymutatásnak (2).                                                                               a Bizottság tagja
(1) HL L 187., 2002.7.16., 30. o.
(2) Évente az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság elé
    terjesztve, és általa tudomásul véve.
 ---pagebreak--- 220          HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                   03/42. kötet
                                                           I. MELLÉKLET
                                           Az ellenőrzendő peszticid/termék-kombinációk
                                                                                Év
      Az elemzés tárgyát képező peszticid-szermaradvány
                                                               2004               2005 (*) 2006 (*)
    Acefát                                                      (c)                 (a)      (b)
    Aldikarb                                                    (c)                 (a)      (b)
    Azinfosz-metil                                              (c)                 (a)      (b)
    Azoxistrobin                                                (c)                 (a)      (b)
    Benomil-csoport                                             (c)                 (a)      (b)
    Brómpropilát                                                (c)                 (a)      (b)
    Cipermetrin                                                 (c)                 (a)      (b)
    Ciprodinil                                                  (c)                 (a)      (b)
    Deltametrin                                                 (c)                 (a)      (b)
    Diazinon                                                    (c)                 (a)      (b)
    Difenilamin (**)                                            (c)                 (a)      (b)
    Diklofluanid                                                (c)                 (a)      (b)
    Dikofol                                                     (c)                 (a)      (b)
    Dimetoát                                                    (c)                 (a)      (b)
    Endoszulfán                                                 (c)                 (a)      (b)
    Fenhexamid                                                  (c)                 (a)      (b)
    Folpet                                                      (c)                 (a)      (b)
    Forát                                                       (c)                 (a)      (b)
    Imazalil                                                    (c)                 (a)      (b)
    Iprodion                                                    (c)                 (a)      (b)
    Kaptán                                                      (c)                 (a)      (b)
    Klorotalonil                                                (c)                 (a)      (b)
    Klórpirifosz                                                (c)                 (a)      (b)
    Klórpirifosz-metil                                          (c)                 (a)      (b)
    Krezoxim-metil                                              (c)                 (a)      (b)
    Lambda-cihalotrin                                           (c)                 (a)      (b)
    Malation                                                    (c)                 (a)      (b)
    Maneb-csoport                                               (c)                 (a)      (b)
    Mekarbam                                                    (c)                 (a)      (b)
    Metalaxil                                                   (c)                 (a)      (b)
    Metamidofosz                                                (c)                 (a)      (b)
 ---pagebreak--- 03/42. kötet           HU                                      Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                             221
                                                                                Év
                Az elemzés tárgyát képező peszticid-szermaradvány
                                                                                2004                        2005 (*)                  2006 (*)
             Metidation                                                            (c)                          (a)                       (b)
             Metiokarb                                                             (c)                          (a)                       (b)
             Metomil                                                               (c)                          (a)                       (b)
             Miklobutanil                                                          (c)                          (a)                       (b)
             Ometoát                                                               (c)                          (a)                       (b)
             Oxidemeton-metil                                                      (c)                          (a)                       (b)
             Paration                                                              (c)                          (a)                       (b)
             Permetrin                                                             (c)                          (a)                       (b)
             Pirimifosz-metil                                                      (c)                          (a)                       (b)
             Procimidon                                                            (c)                          (a)                       (b)
             Propizamid                                                            (c)                          (a)                       (b)
             Spiroxamin                                                            (c)                          (a)                       (b)
             Tiabendazol                                                           (c)                          (a)                       (b)
             Tolilfluanid                                                          (c)                          (a)                       (b)
             Triazofosz                                                            (c)                          (a)                       (b)
             Vinklozolin                                                           (c)                          (a)                       (b)
             (*)  Indikatív 2005-re és 2006-ra, az ezekre az évekre javasolt programoktól függően.
             (**) A difenilamin irányában csak alma és körte esetén kell elemzést végezni.
             (a)  Körte, banán, bab (friss vagy fagyasztott), burgonya, sárgarépa, narancs/mandarin, őszibarack/nektarin, spenót (friss vagy fagyasztott).
             (b)  Karfiol, paprika, búza, tojásgyümölcs, rizs, szőlő, uborka, borsó (friss/fagyasztott, hüvely nélkül).
             (c)  Alma, paradicsom, fejes saláta, szamóca, póréhagyma, narancslé, fejes káposzta, rozs/zab.
 ---pagebreak--- 222 HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                             03/42. kötet
                                              II. MELLÉKLET
               Az egyes tagállamok által az egyes termékek esetében veendő minták száma
     Országkód                   Minták                           Országkód             Minták
         A                        12                                 IRL                 12
         B                        12                                   L                 12
        CY                        12                                  LT                 12
        CZ                        12
                                                                     LV                  12
         D                        93
                                                                     MT                  12
        DK                        12
                                                                     NL                  17
         E                        45
                                                                       P                 12
        EE                        12
                                                                      PL                 45
        EL                        12
                                                                       S                 12
         F                        66
                                                                      SI                 12
        FIN                       12
        HU                        12                                  SK                 12
         I                        65                                 UK                  66
                                        Az összes minták száma : 613