				|

		52011SC0828

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA az azon tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások  végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró /* SEC/2011/0828 végleges */

			   	Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
az azon tagállamok gazdaságpolitikáira
vonatkozó átfogó iránymutatások
végrehajtásáról, amelyek pénzneme az euró
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére,
összefüggésben 121. cikkének (2) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[1],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
[…]-án az eurócsoport megbeszélést tartott azon
tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról,
amelyek pénzneme az euró, melynek során elismerték, hogy tovább kell
erősíteni az eurócsoporton belüli szakpolitikai koordinációt, valamint az
azon tagállamokhoz intézett ajánlások végrehajtásának nyomon követését, amelyek
pénzneme az euró.
(2)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az
Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és
növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a
gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében,
hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén
rejlő lehetőségeit.
(3)
2010. július 13-án a Tanács ajánlást fogadott el a
tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról
(2010–2014). A Tanács felkérte a tagállamokat, illetve az Európai Uniót arra,
hogy gazdaságpolitikájuk alakítása során vegyék figyelembe az iránymutatásokat.
(4)
A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az
első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az
uniós gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az
előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai
szemeszterét.
(5)
Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács
2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság
éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció
és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget
élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság
helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való
csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a
növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a
prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.
(6)
Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is
felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy
vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy beépíthessék
azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.
(7)
2011 áprilisában és májusában az euróövezet
tagállamai benyújtották a 2011–2014-es időszakra vonatkozó 2011. évi
stabilitási programjaikat és 2011. évi nemzeti reformprogramjaikat. Ezeket a
programokat egyidejűleg értékelték.
(8)
Az euró első évtizedéből levont
tanulságok általában véve az egységes valuta előnyeire mutattak rá. A
globális válság azonban 2009-ben a gazdaság erőteljes visszaesését
eredményezte, melynek következtében az euróövezet GDP-je a 2006. évi szint alá
esett vissza. 2010-ben ugyan újra nőtt a GDP, de a kibocsátás szintje még
mindig a 2007. évi szint alatt van. Következésképpen az euróövezet
munkanélküliségi rátája a 2007. évi 7,6%-ról 10,1%-ra nőtt 2010-re. Az
államháztartások helyzete romlott az euróövezetben, melynek következtében az
egyes tagállamokban jelentős mértékben átértékelődtek az
államadóssággal kapcsolatos kockázatok, és a makropénzügyi stabilitással
kapcsolatos kockázatok jelentek meg. A növekedés eltérő mintákat követve
áll helyre az egyes tagállamokban, ami strukturális és ciklikus különbségeket
egyaránt tükröz. A válság enyhítette azokat a makrogazdasági
egyensúlytalanságokat, melyek már a válságot megelőzően is jelen
voltak. Az azonban csak később derül majd ki, hogy ez elegendő és
fenntartható lesz-e.
(9)
Az euróövezet államháztartási egyenlegei –
átlagukat tekintve – javulásnak indultak 2010-ben. A Bizottság változatlan
szakpolitikákat feltételező tavaszi előrejelzése alapján ez a javulás
várhatóan 2011-ben is folytatódik. Az államadósság azonban továbbra is
nőni fog 2012-ig. Ha nem korrigálják az államadósságot a következő
években, akkor az alacsony növekedési potenciál és a kedvezőtlen
demográfiai változások együttes fennállása miatt veszélybe kerülhet a
költségvetések hosszú távú fenntarthatósága. 2010-ben az euróövezetben a
költségvetések hiánya a GDP 6,0%-ra csökkent, az adósságráta viszont a GDP
85,1%-ra nőtt. A stabilitási programok 2011. évi célkitűzései szerint
az euróövezet költségvetési hiányának 2014-re a GDP 1,3%-ra kellene csökkennie;
az államadósság GDP-hez viszonyított arányának újra csökkenő tendenciát
kellene mutatnia, és a 2012-es tetőzést követően 2014-ben újra a GDP
85%-a alá kellene csökkennie. Az euróövezet egészére vonatkozó konszolidációs
pálya íve így messzemenően összeegyeztethető lenne a fellendülés
megerősítésével. A siker valószínűségét növeli, hogy a konszolidáció
a tervek szerint az adóbevételek emelése helyett a kiadáscsökkentésre
összpontosít. Számos országban azonban továbbra is aggályos a tervek hatékony
végrehajtása. Az euróövezet számos tagállama ráadásul nemrégiben vezetett be új
fiskális szabályokat vagy jelentette be a meglévők megerősítését, de
ezek teljes mértékű érvényesüléséhez néhány tagállamban további
intézkedésekre lesz szükség. A népesség idősödését figyelembe véve a
nyugdíjak és a szociális biztonsági rendszerek reformja még nem megfelelő
a költségvetési stabilitás biztosításához.
(10)
Az EU szakpolitikai válasza javította a pénzügyi
rendszer működését és stabilitását. Az euróövezet számos tagállamának
pénzügyi szektorát ért kihívások között a következők szerepelnek: a bankok
kitettsége az eszközportfólióikkal kapcsolatos további veszteségeknek vagy a
piaci refinanszírozási feltételek szigorodásának, a bankszektor folytatódó szerkezeti
átalakítása és feltőkésítése, miközben a bankszektornak nyújtott
közfinanszírozás fokozatos megszüntetése is még előttünk áll.
(11)
Az euróövezet növekedési potenciáljának javítása,
valamint az euróövezeten belüli makrogazdasági egyensúlytalanságok kezelése érdekében
a termelékenység és a versenyképesség fokozására van szükség. Ennek fényében az
euróövezet tagállamai számos strukturális reformot jelentettek be nemzeti
reformprogramjaikban. Továbbra is hiányosságok tapasztalhatók azonban e
tagállamok termék- és munkaerőpiacai működésének javításához
szükséges intézkedések terén, különös tekintettel a szolgáltatási ágazatra, a
növekedésbarát költségvetési konszolidációra, valamint a bérmeghatározási
rendszerekre.
(12)
A gazdasági és monetáris unió megfelelő
működésének biztosítása érdekében az euróövezet tagállamaira különleges
kötelezettségek vonatkoznak gazdaságpolitikájuk tekintetében, hiszen a
gazdaságpolitika a közös valután osztozó országok közös ügye a potenciálisan
jelentkező továbbgyűrűző hatások miatt. A válság és a
jelenlegi kihívások fényében ezért szükségessé vált az uniós és euróövezeti
szintű gazdaságpolitikai koordináció átfogóbb és állandó jellegű
átalakítása. Az európai szemeszter koncepciójában felvázolt integrált éves
felügyeleti ciklus, a gazdasági kormányzás Bizottság által javasolt
megerősített kerete, az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai
felügyeleti ügynökségek létrehozása, valamint az európai stabilitási
mechanizmus olyan lényeges elemek, amelyek közül néhány még teljes mértékű
elfogadására és/vagy végrehajtására vár. Az Euró Plusz Paktum tovább
erősíti ezt a keretet.
(13)
A Bizottság az euróövezet általános gazdasági
kormányzásának szükségességét szem előtt tartva értékelte az euróövezet
tagállamainak[2]
stabilitási programjait és nemzeti reformprogramjait. A Bizottság véleménye
szerint a költségvetési célok szigorú betartására, néhány tagállam esetében
ezek megerősítésére, valamint a pénzügyi szabályok és a fenntarthatóság
erősítésére irányuló további intézkedésekre van szükség. További lépéseket
kell tenni a pénzügyi stabilitás, a munkavállalás ösztönzése, a
bérmeghatározási mechanizmusok, a szolgáltatási ágazat és az euróövezet
kormányzásának javítása érdekében.
AJÁNLJA, hogy azok a tagállamok,
amelyek pénzneme az euró, a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyenek
intézkedéseket a következők érdekében:
(1)
Szigorúan ragaszkodjanak a 2011. évi stabilitási
programjaikban, valamint az EU/IMF pénzügyi segítségben részesülő
tagállamok esetében az egyetértési megállapodásokban rögzített költségvetési
céljaikhoz, továbbá adott esetben a Tanács véleményével összhangban fokozzák
konszolidációs erőfeszítéseiket.
(2)
Nemzeti és regionális/helyi szinten egyaránt
biztosítsák a költségvetési fegyelmet azáltal, hogy elegendően erős
és kötelező jogszabályi kerettel rendelkező költségvetési szabályokat
vezetnek be.
(3)
A szociális biztonsági rendszerek olyan reformját
hajtsák végre – konkrétan a nyugdíjrendszereknek a nemzeti demográfiai
helyzethez történő igazításával –, amely megfelelő figyelmet fordít a
nyugdíjak és a szociális juttatások megfelelőségére, és egyidejűleg a
költségvetés fenntarthatóságát is biztosítja.
(4)
Javítsák a pénzügyi rendszer működését és
stabilitását, haladéktalanul vegyék figyelembe a közeljövőben
végrehajtásra kerülő uniós szintű stressztesztek eredményeit annak
biztosítása érdekében, hogy a bankszektor ellenállóvá váljon az esetleges
további veszteségekkel vagy a finanszírozási lehetőségek
beszűkülésével szemben, valamint hogy a nem életképes pénzügyi intézmények
anélkül legyenek képesek szerkezetátalakításra vagy a piac elhagyására, hogy
felesleges feszültséget okoznának a pénzügyi piacokon.
(5)
Hajtsanak végre további olyan adóreformokat,
amelyek a növekedésbarát adózási forrásoknak adnak elsőbbséget, miközben
megtartják az adóbevételek általános szintjét, különös tekintettel a munkára
kivetett adók csökkentésére annak érdekében, hogy kifizetődővé váljon
a munka; a közkiadások csökkentése során védjék az olyan növekedésserkentő
tételeket, mint például a kutatás-fejlesztési, oktatási és energiahatékonysági
kiadások; szükség esetén a szociális partnerekkel konzultálva igazítsák ki a
bérmeghatározási rendszereket és az indexálási mechanizmusokat annak érdekében,
hogy a bérek a termelékenységgel és a versenyképességgel arányosan
növekedjenek.
(6)
Vezessenek be további reformokat a szolgáltatási
ágazatokban, különösen oly módon, hogy lebontják az indokolatlan korlátozásokat
a szakmai szolgáltatások, a kiskereskedelem és a hálózatos iparágak terén.
(7)
Teljes mértékben hajtsák végre az Euró Plusz Paktum
keretében tett kötelezettségvállalásokat az euróövezet növekedésének,
versenyképességének és foglakoztatásának javítása érdekében.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[2]               SEC(2011) 737.


Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Spanyolország aktualizált, 2005-2008-ra szóló stabilitási programjáról


title: A Bizottság ajánlása ( 2008. május 30.) a következő anyagok kockázatcsökkentési intézkedéseivel kapcsolatban: cink-oxid, cink-szulfát, cink-foszfát (az értesítés a C(2008) 2322. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               20.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 161/47

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2008. május 30.)
   a következő anyagok kockázatcsökkentési intézkedéseivel kapcsolatban: cink-oxid, cink-szulfát, cink-foszfát
   (az értesítés a C(2008) 2322. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2008/468/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 793/93/EGK rendelet értelmében az alábbi anyagok értékelendő elsőbbségi anyagoknak minősülnek, a 793/93/EGK rendeletben megállapított elsőbbségi anyagok második listájáról rendelkező, 1995. szeptember 27-i 2268/95/EK bizottsági rendelettel (2) összhangban:

                           —

                           cink-oxid,

                           —

                           cink-szulfát,

                           —

                           cink-foszfát.

               (2)

               A bizottsági rendeletnek megfelelően kijelölt referens tagállam a létező anyagok embert és környezetet érintő kockázatainak becslésére vonatkozó elvek megállapításáról szóló, 1994. június 28-i 1488/94/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban befejezte az említett anyagokkal kapcsolatos, az embert és a környezetet érintő kockázatok értékelését, és a 793/93/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően stratégiát javasolt a kockázatok csökkentésére.

               (3)

               A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) és az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) konzultációt követően véleményt bocsátott ki a referens tagállam által elvégzett kockázatértékelésekre vonatkozóan. A véleményeket közzétették a tudományos bizottságok weboldalán.

               (4)

               A kockázatértékelés eredményeit és a kockázatcsökkentésre irányuló stratégiák további eredményeit a vonatkozó bizottsági közlemény (4) ismerteti.

               (5)

               Az értékelés ismeretében indokolt kockázatcsökkentési intézkedéseket javasolni az ebben az ajánlásban és a közleményben foglalt anyagok tekintetében.

               (6)

               Az ebben az ajánlásban megfogalmazott kockázatcsökkentő intézkedések összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott bizottság véleményével,

         AJÁNLJA:
   1.   SZAKASZ
   CINK-OXID

         (CAS-szám: 1314-13-2; Einecs-szám: 215-222-5);

   CINK-SZULFÁT

         (CAS-szám: 7733-02-0; Einecs-szám: 231-793-3);

   CINK-FOSZFÁT

         (CAS-szám: 7779-90-0; Einecs-szám: 231-944-3)

   A környezetet érintő kockázatot csökkentő intézkedések (1, 2, 3, 4, 5)

               1.

               Az érintett tagállamok hozzanak létre környezetminőségi szabványokat (a továbbiakban: szabványok) a folyók vízgyűjtő területeire vonatkozóan, ahol a cinkkibocsátás kockázatot jelenthet. E szabványok 2015-ig történő elérésére irányuló nemzeti környezetszennyezési intézkedéseket bele kell foglalni a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) előírásai szerint kialakított vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe.

               2.

               A tagállamok tájékoztassák a Bizottságot arról, hogy a cink különböző forrásokból és utakon mennyire jut a vízi környezetbe, valamint az ellenőrzés lehetséges módjairól és a cink vízi környezetben található szintjéről, hogy így megfontolható legyen az anyag belefoglalása a 2000/60/EK irányelv X. mellékletébe annak következő felülvizsgálata során.

               3.

               Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében kibocsátott engedélyekben feltételeket, kibocsátási határértékeket vagy ekvivalens paramétereket, illetve technikai intézkedéseket kell meghatározniuk a cinkre és a cink vegyületeire vonatkozóan annak érdekében, hogy az érintett létesítmények a rendelkezésre álló legjobb technológiák szerint működjenek, figyelembe véve ezen létesítmények műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti tényezőket.

               4.

               A tagállamok körültekintően ellenőrzik a rendelkezésre álló legjobb technológiák a cink és vegyületei tekintetében történő alkalmazását, és minden fontos fejleményről jelentést tesznek a Bizottságnak a rendelkezésre álló legjobb technológiákról való információcsere keretében.

               5.

               A környezetbe történő helyi kibocsátást szükség szerint nemzeti szabályok által kell ellenőrizni annak biztosítására, hogy ne merüljön fel a környezetet érintő kockázat.

         2.   SZAKASZ
   CÍMZETTEK

               6.

               Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. május 30-án.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 231., 1995.9.28., 18. o.

      (3)  HL L 161., 1994.6.29., 3. o.

      (4)  HL C 155., 2008.6.20., 1. o.

      (5)  HL L 327., 2000.12.22., 1.o. A legutóbb a 2008/32/EK irányelvvel (HL L 81., 2008.3.20., 60. o.) módosított irányelv.

      (6)  HL L 24., 2008.1.29., 8. o.


				|

		52013DC0359

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Spanyolország 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Spanyolország 2012–2016-os időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2013/0359 final - 2013/ () */

Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Spanyolország 2013. évi nemzeti
reformprogramjáról
és Spanyolország 2012–2016-os időszakra vonatkozó stabilitási programjának
tanácsi véleményezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
(2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok
megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i
1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[4],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott
konzultációt követően,
mivel:
(1)       Az Európai Tanács
2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020”
elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a
növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát,
amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken
intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa
lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.
(2)       A Bizottság javaslatai
alapján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió
gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
(2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[5], melyek együtt alkotják az
„integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti
gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált
iránymutatásokat.
(3)       Az állam-, illetve
kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és
Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges
ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és
euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó
intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az
Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások
végrehajtása iránt.
(4)       A Tanács
2012. július 6-án ajánlást fogadott el Spanyolország 2012. évi
nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Spanyolország 2011-2015-ös
időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási programját.
(5)       A Bizottság
2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést[6], amely elindította a
gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak
2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[7], amelyben Spanyolországot azon
tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra
kerül sor.
(6)       Az Európai Tanács
2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési
konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló
prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)       A Bizottság
2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének
megfelelően közzétette a Spanyolországra vonatkozó részletes vizsgálatok
eredményeit[8].
Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy
Spanyolország esetében túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll
fenn. Mindenekelőtt a belső és a külső adósság rendkívül magas
szintje jelent továbbra is kockázatot a növekedés és a pénzügyi stabilitás
szempontjából; a bankszektor a bankok részben közpénzből történő
feltőkésítésének, valamint szerkezetátalakításának folyamatán megy
keresztül; a termék- és munkaerőpiacok merevsége hozzájárul a magas
szintű és növekvő munkanélküliséghez, általánosságban véve pedig
gátolja a gazdasági kiigazítást. Bár a kiigazítás folyamatban van, a szükséges korrekció
nagysága folyamatos, határozott politikai fellépést igényel az áru- és
szolgáltatáspiacok, a munkaerőpiac, a pénzügyi szektor és az
államháztartás területén.
(8)       Spanyolország 2013. április
30-án benyújtotta a 2012-2016-os időszakra vonatkozó 2013. évi stabilitási
programját, és 2013. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok
figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került
sor.
(9)       A 2013. évi stabilitási
programnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti
értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programot alátámasztó
makrogazdasági forgatókönyv 2013 tekintetében jórészt megalapozott, azonban a
bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzésével szemben némi lefelé
mutató kockázatnak van kitéve 2014-re és az azt követő időszakra
vonatkozóan. Bár a program alacsonyabb növekedést prognosztizál a 2014-2016-os
időszakban a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzésével
szemben, ez utóbbi változatlan politikai feltételeken alapul és így nem veszi
figyelembe a költségvetési konszolidációt, amely a program költségvetési
céljainak eléréséhez szükséges. A stabilitási programban vázolt költségvetési
stratégia célja a költségvetési hiány 2016-ig történő leszorítása a GDP
3 %-os referenciaértéke alá. A konszolidáció főként a kiadások
visszafogásán alapul, a 2012-2016-os időszakban a kiadási hányad
3,7 százalékpontos csökkenésével, azonban néhány bevételnövelő
intézkedésre is támaszkodik. Az (újraszámított) strukturális egyenleg[9] alapján a strukturális egyenlegnek
a stabilitási programban tervezett éves javulása a GDP 1,2 %-a,
0,4 %-a, 0,9 %-a és 0,9 %-a a 2013–2016-os időszakra
vonatkozóan. A túlzott hiány megszüntetését követően a program
megerősíti a középtávú költségvetési célt, a strukturális értelemben vett
egyensúlyi költségvetési pozíció elérését – ezt 2018-ra tervezi elérni. A
középtávú költségvetési cél ambiciózusabb a Stabilitási és Növekedési Paktum
követelményeinél. A strukturális kiigazítás 2017–2018-ra tervezett üteme a
középtávú költségvetési cél elérése felé tett kellő haladást jelent. A
program szerint az államadósság-ráta 2016-ban tetőzik, majd ezt
követően csökken. A hiány- és adósságkiigazítási pálya megvalósítását
lefelé mutató kockázatok övezik. A költségvetési hiánycélok elérését támogató intézkedéseket
nem részletezték kellő mértékben, különösen regionális szinten. 2016-ra
vonatkozóan a program nem javasol intézkedéseket és a korábbi ideiglenes
intézkedéseket csak 2014-i hosszabbították meg. Az önkormányzatok reformja
révén tervezett megtakarítások a végrehajtással kapcsolatos jelentős
kockázatoknak vannak kitéve. Ezen túlmenően bizonytalan a gazdasági, a
munkaerő-piaci és a pénzügyi helyzet, valamint a bevételek alakulása a
folytatódó jelentős makrogazdasági egyensúlyhiánnyal összefüggésben. A
korai nyugdíjbavonulási rendszer reformjának teljes körű megvalósítása és
a fenntarthatósági tényezővel kapcsolatos megállapodás elérése csökkentené
a kockázatokat a szociális ellátórendszerben. További kockázatok merülnek fel
az eszközvédelmi programokhoz/garanciákhoz kapcsolódó függő
kötelezettségekből adódóan. Jelentős előrelépés történt a
költségvetési jelentéstétel területén, azonban további lehetőségek vannak
a költségvetési stabilitási törvény megelőző és korrekciós
mechanizmusainak átláthatóbb és időben történő végrehajtására.
Továbbra sincs rendszeres és időben történő jelentéstétel a
kormányzati hátralékokról, amelyek jelentős összegű fennmaradó
állománya miatt ad hoc visszafizetési program kialakítására volt szükség. A
kitűzött menetrendhez képest késik a független költségvetési tanács
felállítása. Az összes állami bevételre és kiadásra vonatkozó indexálási
szabályok javasolt felülvizsgálata költségvetési megtakarítással járna és az
áraknak a gazdasági feltételekkel szembeni nagyobb rugalmasságát eredményezné.
A nemzeti reformprogram elismeri, hogy szükség van a költséghatékonyság további
javítására az egészségügyi és gyógyszerkiadások terén, például a referenciaárak
felülvizsgálatával és a gyógyszerkészítmények beszerzésének központosításával, vagy
a betegek által fizetendő térítési díj kiterjesztésével.
(10)     Miközben
2012-ben a fogyasztási és környezetvédelmi adókra vonatkozó adóteher
jelentős kiegyensúlyozására került sor, az adóbevételek GDP-hez
viszonyított aránya Spanyolországban továbbra is az egyik legalacsonyabb az
EU-ban. Az adórendszer hatékonysága tovább javítható a növekedést jobban
elősegítő közvetett adók súlyának növelésével, valamint az adócsalás
és adókikerülés elleni küzdelem révén, a költségvetési konszolidációs erőfeszítésekkel
összhangban. Spanyolország hozott néhány intézkedést a társasági adó terén
kialakult adósságtúlsúly kezelésére, azonban további erőfeszítésekre van
szükség a magánszektor nagyfokú eladósodottságával összefüggésben.
(11)     A pénzügyi szektor kiigazítási
programja jó úton halad. A bankok szükséges feltőkésítését elvégezték,
létrehozták a Sareb eszközkezelő társaságot. A bankok
szerkezetátalakítása, az állami támogatási szabályoknak megfelelő
határozatokkal összhangban, folyamatos figyelmet igényel a következő évek
során. A vállalatok finanszírozási és likviditási problémáinak enyhítésére
Spanyolország 2012-ben nagyszabású tervet hajtott végre a vállalatokkal
szembeni állami tartozások rendezésére (27,3 milliárd EUR) és különböző
kezdeményezéseket indított a vállalatok finanszírozási lehetőségeinek
szélesítése érdekében. Az állami kereskedelmi adósságok rendezésére vonatkozó
tervet várhatóan kiterjesztik 2013-ra.
(12)     A munkaerő-piaci helyzet
továbbra is súlyos. Egyebek mellett a gazdaságnak a piaci rugalmatlanság
körülményei közötti, a hazai kereslettől, valamint az építőipartól
eltávolodó átszervezése, továbbá a készségek kereslete és kínálata között
mutatkozó eltérés járult hozzá ahhoz, hogy a munkanélküliségi ráta 2013 elején
27 %-ra nőtt. Különös aggodalomra ad okot az ifjúsági
munkanélküliségi ráta jelentős, 56 %-ra, és a tartós munkanélküliség
teljes munkanélküliségen belüli arányának 44,4 %-ra történő
emelkedése 2012 végére. A rendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy a
2012-es a munka-erőpiaci reform nagyobb belső (vállalaton belüli)
rugalmassághoz, az elbocsátás költségeinek némi csökkenéséhez, valamint a bérek
növekvő mértékű visszafogásához vezet. A reformnak a kitűzött
célokhoz viszonyított hivatalos értékelésére, azzal a céllal, hogy szükség esetén
kiegészítse azt, a 2013 júliusára vonatkozó nemzeti reformprogramban került
sor. A reformok az aktív munkaerő-piaci intézkedések terén továbbra is
késlekednek, és még mindig szükség van magának az állami foglalkoztatási
szolgálatnak a korszerűsítésére és megerősítésére irányuló lépések
megtételére, a magán munkaközvetítők nyitására vonatkozóan a közelmúltban
elfogadott intézkedés, csakúgy, mint a nemzeti és regionális foglalkoztatási
szolgálatok közötti együttműködés (egységes foglakoztatási portál) pedig
még nem működik teljes mértékben.
(13)     A hivatalos képesítéssel nem
rendelkező munkanélküliek magas aránya (35%) és az oktatás és képzés
munkaerőpiachoz való nem megfelelő relevanciája hozzájárul a magas
ifjúsági munkanélküliségi rátához, valamint a tartós munkanélküliséghez. A 2013
márciusában bemutatott, 2013-2016-os időszakra vonatkozó ifjúsági
vállalkozási és foglalkoztatási stratégia magában foglal egy sor rövid és
hosszabb távú intézkedést, amelyek célja a fiatalok foglalkoztatási
lehetőségeinek javítása. Ugyanakkor bevezették a kettős szakképzési
rendszert és már 2012-ben kísérleti projekteket indítottak. A 2013. évi nemzeti
reformprogram rávilágít arra is, milyen fontos az oktatási rendszer reformjának
gyors végrehajtása és az oktatás és képzés minőségének javítása.
(14)     Elsősorban a munkaerő-piaci
helyzet eredményeként, de a szociális védelemnek a szegénység csökkentésében
játszott korlátozott hatékonyságából adódóan is, Spanyolország az uniós átlag
alatt van a gyerekeket különösen érintő szegénységet és társadalmi
kirekesztést mérő fő mutatók terén. Összességében nem tapasztaltak
jelentősebb javulást az új szakpolitikai intézkedések kialakítása terén. A
nemzeti reformprogram nem tartalmaz információt a 2013-2016-os időszakra vonatkozó,
társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési terv tartalmát, sem a
jóváhagyásával kapcsolatos időkeretet illetően. A fő kihívások
abban rejlenek, hogy szükség van a célok és források ésszerűsítésére egy
megfelelő szakpolitikai keretben, a kormányzás és az intézményközi
együttműködés javítására nemzeti, regionális és helyi szinten, az
eljárások egyszerűsítésére a szociális támogatást igénylők számára és
a mobilitás akadályainak felülvizsgálatára. Némi előrelépés történt a
gyermekszegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos, valamint a családtámogató
szolgáltatások hatékonyságát javító intézkedések terén.
(15)     Az üzleti környezet
gyengeségei, mint például a hazai piac szegmentációja vagy a piacra lépés
korlátai a szolgáltatási szektorban, hátráltatják a munkahelyteremtést, és a
reform előrehaladása ezen a területen a 2012. szeptemberi reformtervben
előirányzottaknál hosszabb időt vesz igénybe. Az egységes piacról
szóló törvénytervezet első változatát a kormány 2013 januárjában fogadta
el és végleges parlamenti jóváhagyására a tervek szerint 2013 végéig kerül sor.
A 2013-as nemzeti reformprogramban megerősített kötelezettségvállalások
értelmében a szakmai szolgáltatásokról szóló törvénytervezet első
változata 2013. június végéig készül el, a vállalkozásról és a vállalkozás
nemzetközivé válásáról szóló törvény végleges elfogadására pedig 2013 vége
előtt kerül sor. E reformok várható hatásainak ellenére további
lehetőségek vannak a piacra történő be- és kilépés korlátainak
további könnyítésére, különösen a működési engedélyekhez szükséges
idő csökkentése és a fizetésképtelenségi keret felülvizsgálata révén. Ezen
felül a vállalkozások növekedésének szabályozási és egyéb korlátait kezelni
kell. A közelmúltbeli reformok ellenére a nagy alapterületű
kiskereskedelmi üzlethelyiségek piacára való belépés korlátai továbbra is
korlátozzák a versenyt a kiskereskedelmi ágazatban. 2012 szeptemberében a
kormány elfogadott egy törvénytervezetet, amely hat ágazatban összevonta a
nemzeti versenyhatóságokat a felügyeleti és a szabályozó hatóságokkal, ezzel
létrehozva egy egységes szervet, a nemzeti piac- és versenybizottságot. Ez a
reform a versenyjogi elvek következetes alkalmazását célozza a különböző
gazdasági ágazatok teljes szélességében. A jelzáloghitel-kamatok és
-törlesztések adóból történő levonhatóságának 2012-es megszüntetése
szükséges volt ahhoz, hogy az ösztönzők más irányba mozduljanak el a
lakástulajdonlásról, a szélesebb és hatékonyabb bérleti piac megteremtésére
(amely szintén elősegítené a munkavállalók mobilitását) tett
erőfeszítések azonban még kezdeti szakaszban vannak.
(16)     A
villamosenergia-elszámolásokkal kapcsolatos hiányt, amelyhez a költségvetés
vonatkozásában jelentős mértékű potenciális függő kötelezettség
kapcsolódik, és amely nem elhanyagolható makrogazdasági kockázatokat foglal
magában, nem kezelték meggyőző módon, mivel a 2012 folyamán és 2013
elején megtett intézkedések elégtelennek bizonyultak. A 2013-as nemzeti
reformprogramban a kormány bejelentette, hogy 2013. június végéig a
villamosenergia-ágazat további reformjára vonatkozó törvénytervezetet
terjesztenek elő. További lehetőség van a verseny javítására a
lakossági villamosenergia-piacon. A közlekedési infrastruktúra elegendő,
azonban van még lehetőség a beruházások kiválasztásának szigorítására és a
meglévő hálózatok hatékony karbantartásának priorizálására. A tervezett
független megfigyelőközpont létrehozása segítene ebben a tekintetben.
Ugyanakkor technikai és jogi akadályok gátolják a versenyt a vasúti teher- és
személyszállítás terén.
(17)     A nagymértékben
decentralizált környezet fokozott koordinációt igényel a különböző
közigazgatások között a költségek csökkentése, valamint a vállalkozásokra és a
háztartásokra nehezedő adminisztratív teher korlátozása érdekében.
Ebből a célból számos kezdeményezésre került sor vagy van folyamatban.
2013 februárjában a kormány önkormányzati reformról szóló törvénytervezetet
terjesztett elő (a parlamentnek 2013 végéig kell elfogadnia) és a
közigazgatás reformjával foglalkozó bizottságot hoztak létre. Ez a bizottság
2013. június végéig javaslatokat terjeszt elő a spanyol közigazgatás
reformjára vonatkozóan. Az igazságszolgáltatási rendszer munkájának javítását
célzó reformok folyamatban vannak, bár néhány intézkedés késlekedik és továbbra
is van lehetőség a spanyol bírói kar hatékonyságának javítására.
(18)     Az európai szemeszterrel
összefüggésben a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának átfogó
elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot.
Figyelembe vette nemcsak a programok Spanyolország fenntartható költségvetési
és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét,
hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak,
tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok
beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági
kormányzását. A Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait az
alábbi 1–10. ajánlás tükrözi.
(19)     A Tanács ezen értékelés
fényében megvizsgálta Spanyolország stabilitási programját, és arról alkotott
véleményét[10]
különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.
(20)     A Bizottság részletes
vizsgálatának eredményei és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a
nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. Az értékelés megállapítja,
hogy a javasolt reform ütemterv átfogó és a jó irányba halad. Ugyanakkor az
értékelés hangsúlyozza a hiányzó reformok elfogadásának és hatékony
végrehajtásának sürgős voltát, hogy mielőbb kifejthessék várható
pozitív hatásaikat. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait
az alábbi 1., 2., 3., 4., 5., 7., 8. és 9. ajánlás tükrözi.
(21)     Az európai szemeszter
keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára
vonatkozó elemzését is, amely alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Spanyolországnak ezen ajánlások teljes
körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is
gondoskodnia kell,
AJÁNLJA, HOGY Spanyolország a
2013-2014-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           A túlzotthiány-eljárás
keretében elfogadott tanácsi ajánlásoknak megfelelően hajtson végre
strukturális költségvetési kiigazítást a túlzott hiány 2016-ig történő
korrekciója érdekében. Ebből a célból a kormányzat valamennyi szintjén
hajtsa végre a 2013. évi költségvetési tervben elfogadott intézkedéseket,
valamint erősítse meg a középtávú költségvetési stratégiát a 2014-2016-ra
vonatkozó egyértelműen meghatározott strukturális intézkedésekkel. A
költségvetési egyensúlyhiány tartós korrekciójának előfeltétele a nagyívű
strukturális reformok hiteles végrehajtása, amely növelné az alkalmazkodási
képességet és lendületet adna a potenciális növekedésnek és a
foglalkoztatásnak. A túlzott hiány korrekciójának megvalósítását követően
folytassa megfelelő ütemben a strukturális kiigazítást, hogy 2018-ig
elérje a középtávú célt. Biztosítsa a költségvetési stabilitási törvényben
előírt megelőző és korrekciós intézkedések szigorú és átlátható
érvényesítését. 2013 végéig hozzon létre független költségvetési hatóságot,
amely elemzéseket készít, tanácsot ad, figyelemmel kíséri a költségvetési
politika nemzeti és uniós költségvetési szabályoknak való megfelelését. Javítsa
az állami kiadások hatékonyságát és minőségét a kormányzat valamennyi
szintjén, valamint 2014 márciusáig végezze el a jelentősebb kiadási
tételek módszeres felülvizsgálatát. Növelje az egészségügyi szektor
költséghatékonyságát, a kiszolgáltatott csoportok hozzáférésének fenntartása
mellett, például a kórházak gyógyszerre fordított kiadásainak csökkentése, az
ellátások típusai közötti koordináció erősítése és a források hatékony
felhasználására vonatkozó ösztönzők javítása révén. Hozzon intézkedéseket
a kormányzati hátralékok fennmaradó összegének csökkentésére, további
felhalmozódásuk elkerülésére, és rendszeresen tegye közzé a fennmaradó
összegekre vonatkozó adatokat. Annak érdekében, hogy csökkentse az
államháztartás kiadásai és bevételei esetében az ún. „ragadós árak” jelenségét,
kellő időben fogadja el az árindexálás megszüntetésére irányuló
törvényt, hogy az 2014 elejéig hatályba léphessen, és fontoljon meg további
lépéseket az indexálási záradék alkalmazásának korlátozása érdekében 2013
végéig véglegesítse a fenntarthatósági tényező szabályozását, a
nyugdíjrendszer hosszú távú pénzügyi stabilitásának biztosítása érdekében,
beleértve annak előírását, hogy a nyugdíjkorhatár a várható élettartam
növekedésével összhangban emelkedni fog.
2.           2014 márciusáig végezze el az
adórendszer módszeres felülvizsgálatát. Fontolja meg a közvetlen adókkal
kapcsolatos kedvezmények további korlátozását, mérje fel a lehetőségeket a
csökkentett héakulcsok alkalmazásának további korlátozására, és tegyen további
lépéseket a környezetvédelmi adóztatás területén, különös tekintettel az
üzemanyag-adókra. Hozzon további intézkedéseket a társasági adó terén kialakult
adósságtúlsúly kezelésére. Fokozza az árnyékgazdaság és a be nem jelentett
munkavégzés elleni küzdelmet.
3.           Hajtsa végre a pénzügyi
szektornak a pénzügyi intézmények feltőkésítésére vonatkozó programját,
beleértve a 2012 novemberében elfogadott, nem banki közvetítést
elősegítő intézkedéseket.
4.           2013 júliusáig véglegesítse a
2012-es munkaerő-piaci reform értékelését, amely kiterjed annak minden
célkitűzésére és intézkedésére, és szükség esetén 2013 júliusáig nyújtson
be módosításokat. 2013 júliusáig fogadja el a nemzeti foglalkoztatási tervet és
sürgősen léptessen életbe eredményorientált reformokat az aktív
munkaerő-piaci politikára vonatkozóan, többek között az útmutatás
hatékonyságának és célzottságának erősítése révén. Erősítse meg és
korszerűsítse az állami foglalkoztatási szolgálatokat, hogy biztosítsa a
munkanélküliek számára a profiljuknak és képzési igényeiknek megfelelően,
hatékony és egyénre szabott segítséget. Javítsa az idősebb és alacsony
képzettségű munkavállalók átképzési programjainak hatékonyságát. Tegye
teljesen működővé az egységes foglakoztatási portált és gyorsítsa fel
a köz- és magánszféra közötti együttműködés végrehajtását a munkahely-közvetítő
szolgáltatások terén, hogy már 2013-ban biztosítani lehessen annak hatékony
alkalmazását.
5.           Hajtsa végre és kísérje
szorosan figyelemmel az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre vonatkozóan
a fiatalok 2013-2016-os vállalkozási és foglalkoztatási stratégiájában
előírt intézkedések hatékonyságát, például az európai ifjúsági garancia
révén. Folytassa az erőfeszítéseket az oktatás és képzés
munkaerő-piaci igényekhez való jobb hozzáigazítása, a korai iskolaelhagyás
arányának csökkentése, valamint az egész életen át tartó tanulás ösztönzése
érdekében, különösen a kettős szakképzési rendszer alkalmazásának a
kísérleti szakaszon túli meghosszabbításával, valamint a tanulók
teljesítményére vonatkozó átfogó monitoringrendszer 2013 végéig történő
bevezetésével.
6.           Fogadja el és hajtsa végre a
szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett személyek számának
csökkentésére szolgáló szükséges intézkedéseket a munkaerőpiacról
kiszorultak foglalkoztathatóságának javítása érdekében az aktív
munkaerő-piaci intézkedések erősítésével, valamint a támogatási intézkedések
célzottságának és növekvő hatékonyságának és eredményességének
javításával, beleértve a minőségi családtámogató szolgáltatásokat.
7.           Sürgősen fogadja el és
hajtsa végre az egységes piacról szóló törvénytervezetet, és gyorsítsa fel a
gyors végrehajtáshoz szükséges valamennyi kiegészítő intézkedést. Biztosítsa az újonnan
létrehozott szabályozó hatóság hatékonyságát, autonómiáját és függetlenségét.
2013 végéig fogadja el és hajtsa végre a szakmai egyesületekről és
szolgáltatásokról szóló törvényt, valamint a vállalkozásokról szóló törvényt.
Csoportosítsa át és koncentrálja a vállalkozások nemzetközivé válására irányuló
támogatási rendszereket. Csökkentse az engedélyezési eljárások (köztük a
gazdasági tevékenységekre vonatkozók) számát és rövidítse le azok idejét, terjessze
ki a „gyors engedély” alkalmazásának megközelítését a kiskereskedelemtől
eltérő tevékenységekre. Vizsgálja felül a vállalkozásokra és egyénekre
vonatkozó fizetésképtelenségi kereteket, többek között a vállalkozók személyes
felelősségének korlátozása, valamint a csődbe ment vállalkozások
újrakezdésének megkönnyítése útján. Törölje el a nagyméretű
kiskereskedelmi üzlethelyiségek létesítésére vonatkozó, nem indokolható
korlátozásokat. 2014 márciusáig vizsgálja felül szabályozási keretének hatékonyságát
a lakásbérleti piac fejlődésének támogatása érdekében.
8.           Kezelje a
villamosenergia-elszámolásokkal kapcsolatos hiányt a villamosenergia-szektor
strukturális reformjának 2013 végéig történő elfogadása és végrehajtása
révén. Fokozza erőfeszítéseit a villamosenergia- és gázvezeték-hálózatának
a szomszédos országok hálózataival való teljes összekötése érdekében.
Csökkentse az államháztartás nem jövedelmező közlekedési infrastruktúrából
eredő függő kötelezettségeit. Írja elő a jövőbeni
jelentősebb infrastrukturális projektek független nemzeti értékelését.
Tegyen intézkedéseket a hatékony verseny biztosítása érdekében a vasúti
teherszállítás és személyszállítás terén.
9.           Az
ismertetett menetrendnek megfelelően fogadja el az önkormányzati reformot,
és 2013 októberéig dolgozzon ki a teljes közigazgatás hatékonyságának
fokozására vonatkozó tervet. Fogadja el és hajtsa végre a folyamatban lévő
reformokat az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának növelése érdekében.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               HL L 306., 2011.11.23., 25. o.
[3]               COM(2013) 359 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 és P7_TA(2013)0053.
[5]               A Tanács 2013. április 22-i 2012/208/EU határozata.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 116 final.
[9]               A Bizottság szolgálatai által a programban megadott
információk alapján, a közös módszertannak megfelelően újraszámított,
egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított
egyenleg.
[10]             Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
értelmében.