title: A Tanács (EU) 2021/1945 ajánlása (2021. november 9.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról

text:
                  2021.11.10.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 397/28

         A TANÁCS (EU) 2021/1945 AJÁNLÁSA
         (2021. november 9.)
         az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és e) pontjára, valamint 292. cikke első és második mondatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2020. június 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló ajánlást (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás).

                     (2)

                     A Tanács azóta elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16), (EU) 2021/1782 (17) és (EU) 2021/1896 (18) ajánlást.

                     (3)

                     A Tanács 2021. május 20-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról szóló (EU) 2021/816 tanácsi ajánlást (19), hogy naprakésszé tegye azokat a kritériumokat, amelyek alapján értékelik, hogy a harmadik országokból kiinduló, nem alapvetően szükséges utazások biztonságosak és engedélyezhetők-e.

                     (4)

                     A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozást a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján.

                     (5)

                     A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szoros konzultációt folytatva – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének az (EU) 2021/816 ajánlással módosított tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszerek alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Nevezetesen Szingapúrt és Ukrajnát törölni kell a jegyzékből.

                     (6)

                     A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely megszüntette a belső határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2021. november 9-től kezdődően a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának koordinált feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok, különleges közigazgatási területek, valamint egyéb entitások és területi hatóságok lakosai tekintetében.

                     (7)

                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez az ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e.

                     (8)

                     Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (20) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                     (9)

                     Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (21) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

                     (10)

                     Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (22) a 2008/146/EK tanácsi határozat (23) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

                     (11)

                     Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (24) a 2011/350/EU határozat (25) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
         Az (EU) 2020/1052, az (EU) 2020/1144, az (EU) 2020/1186, az (EU) 2020/1551, az (EU) 2020/2169, az (EU) 2021/89, az (EU) 2021/132, az (EU) 2021/767, az (EU) 2021/816, az (EU) 2021/892, az (EU) 2021/992, az (EU) 2021/1085, az (EU) 2021/1170, az (EU) 2021/1346, az (EU) 2021/1459, az (EU) 2021/1712, az (EU) 2021/1782 és az (EU) 2021/1896 ajánlással módosított, az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás a következőképpen módosul:

                     1.

                     A tanácsi ajánlás 1. pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                                 „1.

                                 A tagállamoknak 2021. november 9-től kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozást az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.”

                     2.

                     Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

                           „I. MELLÉKLET
                           Azon harmadik országok, különleges közigazgatási területek, valamint egyéb entitások és területi hatóságok, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás:
                           I.   ÁLLAMOK

                                       1.

                                       ARGENTÍNA

                                       2.

                                       AUSZTRÁLIA

                                       3.

                                       BAHREIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       JORDÁNIA

                                       8.

                                       KUVAIT

                                       9.

                                       NAMÍBIA

                                       10.

                                       ÚJ-ZÉLAND

                                       11.

                                       PERU

                                       12.

                                       KATAR

                                       13.

                                       RUANDA

                                       14.

                                       SZAÚD-ARÁBIA

                                       15.

                                       DÉL-KOREA

                                       16.

                                       EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK

                                       17.

                                       URUGUAY

                                       18.

                                       KÍNA (*1)

                                 II.   A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLETEI

                                       Hongkong Különleges Közigazgatási Terület

                                       Makaói Különleges Közigazgatási Terület

                                 III.   OLYAN ENTITÁSOK ÉS TERÜLETI HATÓSÁGOK, AMELYEKET LEGALÁBB EGY TAGÁLLAM NEM ISMER EL ÁLLAMKÉNT

                                       Tajvan

                        (*1)  A kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében."

            Kelt Brüsszelben, 2021. november 9-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               A. ŠIRCELJ

            (1)  HL L 208. I, 2020.7.1., 1. o.

            (2)  HL L 230., 2020.7.17., 26. o.

            (3)  HL L 248., 2020.7.31., 26. o.

            (4)  HL L 261., 2020.8.11., 83. o.

            (5)  HL L 354., 2020.10.26., 19. o.

            (6)  HL L 431., 2020.12.21., 75. o.

            (7)  HL L 33., 2021.1.29., 1. o.

            (8)  HL L 41., 2021.2.4., 1. o.

            (9)  HL L 165. I, 2021.5.11., 66. o.

            (10)  HL L 198., 2021.6.4., 1. o.

            (11)  HL L 221., 2021.6.21., 12. o.

            (12)  HL L 235., 2021.7.2., 27. o.

            (13)  HL L 255., 2021.7.16., 3. o.

            (14)  HL L 306., 2021.8.31., 4. o.

            (15)  HL L 320., 2021.9.10., 1. o.

            (16)  HL L 341., 2021.9.24., 1. o.

            (17)  HL L 360., 2021.10.11., 128. o.

            (18)  HL L 388., 2021.11.3., 1. o.

            (19)  HL L 182., 2021.5.21., 1. o.

            (20)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

            (21)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

            (22)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

            (23)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

            (24)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

            (25)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).


title: A Bizottság (EU) 2021/1970 ajánlása (2021. november 10.) a kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattérről

text:
               2021.11.12.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 401/5

      A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1970 AJÁNLÁSA
      (2021. november 10.)
      a kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattérről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A digitális technológiák gyors ütemben változtatják meg az életünket, új lehetőségeket biztosítva a társadalomnak, többek között a kulturális örökségvédelmi intézményeknek. A digitális technológiák hatékonyabb eszközöket kínálnak a kulturális örökségvédelmi intézmények számára, amelyekkel digitalizálhatják a kulturális örökségből származó javakat, és szélesebb közönséget érhetnek el. Ez több lehetőséget teremt a polgárok számára a kulturális javakhoz való hozzáféréshez, azok felfedezéséhez, megismeréséhez és élvezetéhez, és több lehetőséget teremt a kulturális értékek innovatív és kreatív szolgáltatások és termékek számára történő újrafelhasználására különböző ágazatokban, például más kulturális és kreatív ágazatokban, valamint az idegenforgalomban.

                  (2)

                  Ahogyan azt a ”Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized európai útja" című közlemény (1) hangsúlyozta, a digitális technológiák minden eddiginél fontosabbak a munkához, a tanuláshoz, a szocializációhoz, a szórakoztatáshoz, valamint a szolgáltatások és termékek széles skálájához való hozzáféréshez, az egészségügyi szolgáltatásoktól a kultúráig.

                  (3)

                  A Covid19-világjárvány rávilágított a kulturális örökség ágazatának erősségeire és sebezhetőségeire, valamint arra, hogy fel kell gyorsítani az ágazat digitális átalakulását annak érdekében, hogy a lehető legjobban ki lehessen aknázni a kínált lehetőségeket. Sok kulturális intézmény jelentős pénzügyi veszteséget szenvedett el, vagy be kellett zárnia. Mindazonáltal a világjárvány okozta pénzügyi kihívások ellenére sokuknak sikerült megőrizni vagy akár szélesíteni közönségüket a digitális szolgáltatásaik bővítésével (pl. a közönség bevonása, gyűjtemények megosztása, digitális eszközök felkínálása révén), ismét igazolva azt, hogy nagy értéket képviselnek a társadalom és az európai gazdaság számára.

                  (4)

                  A kulturális örökség nemcsak a közös értékeken alapuló európai identitás kialakításának kulcseleme, hanem az európai gazdasághoz is jelentős mértékben hozzájárul, előmozdítva az innovációt, a kreativitást és a gazdasági növekedést. A kulturális turizmus például az európai turizmus 40 %-át teszi ki (2), és a kulturális örökség a kulturális turizmus alapvető része. A kulturális örökséghez tartozó javak fokozott digitalizálása és az ilyen tartalmak újrafelhasználása új munkahelyeket teremthet nemcsak a kulturális örökség ágazatában, hanem más kulturális és kreatív ágazatokban is, például a videojáték- és a filmiparban. A kulturális és kreatív ágazatok az uniós hozzáadott érték 3,95 %-át (477 milliárd EUR) adják, 8,02 millió embert foglalkoztatnak és 1,2 millió vállalkozást érintenek, amelyek 99,9 %-a kkv (3).

                  (5)

                  A kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló bizottsági ajánlás (2011/711/EU) értékelése (4) arra a következtetésre jutott, hogy azon kihívások közül, amelyekkel kulturális örökség ágazata 10 évvel ezelőtt szembesült, számos kihívás még mindig előttünk áll, mint például az európai kulturális örökség és különösen a veszélyeztetett kulturális örökség védelmének és megőrzésének sürgős szükségessége. Az értékelés azonban azt is elismerte, hogy a kulturális örökség területe jelentősen megváltozott az elmúlt években, új szükségletek merültek fel, de mindenekelőtt olyan új lehetőségek teremtődtek, amelyek tovább növelhetik a kulturális örökségnek az európai gazdasághoz való hozzájárulását. Ezért olyan szakpolitikai választ kell biztosítani, amely megfelel a kulturális örökség ágazata, a kulturális és kreatív ágazatok, valamint általában a társadalom ezen új igényeinek és elvárásainak.

                  (6)

                  Ez az ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő kereteket a kulturális örökség ágazata helyreállításának és átalakításának fokozására, valamint arra, hogy támogassák a kulturális örökségvédelmi intézmények jövőbeli megerősödését és reziliensebbé válását. Ez az egész EU-ban jobb minőségű digitalizáláshoz, újrafelhasználáshoz és digitális megőrzéshez fog vezetni, és továbbgyűrűző hatásokkal jár az európai gazdaság más kulcsfontosságú ágazataiban, például az idegenforgalomban, a kutatásban és más kulturális és kreatív ágazatokban.

                  (7)

                  A tagállamok különböző megközelítéseket alkalmaznak a kulturális örökséggel kapcsolatban, amelyek eltérő mértékben foglalkoznak a kulturális örökségvédelmi intézmények sajátos jellemzőivel és szükségleteivel. Egy, a kulturális örökség ágazatára vonatkozó átfogó digitális stratégia, amely világos és konkrét jövőképet és a végrehajtásához legmegfelelőbb eszközöket határoz meg, hatékonyabb szakpolitikai választ biztosítana és megerősítené az ágazatot. A hatékony digitális átalakulás, a bizalom és az erős együttműködés megvalósítása érdekében a tagállamoknak valamennyi érdekelt felet be kell vonniuk a stratégia kidolgozásába.

                  (8)

                  A fejlett digitális technológiák, például a 3D, a mesterséges intelligencia, a gépi tanulás, a felhőalapú számítástechnika, az adattechnológiák, a virtuális valóság és a kibővített valóság fejlődése példátlan lehetőségeket teremtett a digitalizálás, az online hozzáférés és a digitális megőrzés terén. A fejlett digitális technológiák hatékonyabb folyamatokhoz (pl. metaadatok automatizált előállítása, tudás-kinyerés, automatikus fordítás, szövegfelismerés optikai karakterfelismerő rendszerek révén) és jobb minőségű tartalomhoz vezetnek. Ezek lehetővé teszik a művészi alkotás innovatív formáit, miközben új lehetőségeket nyitnak meg a kulturális tartalmak digitális úton történő megismerésére és azok élvezetére a közös tartalomszerkesztés, a közös tervezés és a közösségi kiszervezés révén, erősítve a nyilvánosság részvételét. A mesterséges intelligenciát, a blokkláncot és más fejlett technológiákat fel lehet használni az illegális kereskedelem tárgyát képező kulturális javak automatikus azonosítására. Az ilyen fejlett technológiák elterjedése jelentős hatást gyakorol az európai helyreállításra és növekedésre a Covid19-világjárványt követően, és a tagállamoknak megfelelő intézkedésekkel kell támogatniuk azt.

                  (9)

                  Emellett a tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek ki kell használniuk a fejlett digitális technológiák által kínált példátlan lehetőségeket az éghajlat-politika ösztönzése és a zöldebb és fenntarthatóbb uniós gazdaságra való átállás támogatása érdekében, az európai zöld megállapodásban foglaltaknak megfelelően (5). Például a 3D-ben digitalizált kulturális örökségi javak az éghajlattal kapcsolatos hatásokra, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az ellenálló képességre vonatkozó releváns ismeretek forrásai lehetnek (pl. a 3D lehetővé teszi az eszközök roncsolásmentes elemzését, a károk megjelenítését és a helyreállítással, megőrzéssel stb. kapcsolatos információkat). Hasonlóképpen a digitális ikermodellek és a Föld-megfigyelési technológiák kulcsfontosságú szerepet játszhatnak az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség növelésében és a kulturális örökség műemlékei, épületei és helyszínei megelőző jellegű megőrzésének támogatásában. Ebben az összefüggésben a digitalizálás ösztönzőleg hat az egyes helyszíneken a környezeti bűnözés elleni küzdelemben részt vevő szakértők támogatására is.

                  (10)

                  Fontos, hogy a tagállamok folytassák a kulturális örökség értékeinek digitalizálására (6) és digitális megőrzésére irányuló erőfeszítéseiket. A digitalizálásra és a megőrzésre vonatkozó konkrét céloknak az igények felmérésén, valamint egyértelmű és objektív kritériumokon alapuló meghatározása konkrét és mérhető eredményekhez vezetne. Ez különösen fontos lenne a veszélyeztetett kulturális örökség szempontjából. Ilyen esetekben akár elengedhetetlen is lehet a legrészletesebb 3D digitalizálás, például megőrzési és helyreállítási célból. Az európai zöld megállapodás céljaival összhangban azonban a gazdaság általános helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében ennek elsőbbséget kell élveznie, még akkor is, ha a károsodás vagy a pusztulás kockázata alacsony, figyelemmel arra, hogy a digitalizált kulturális örökségi eszközök nagyfokú újrafelhasználási potenciállal rendelkeznek, például az innovatív tapasztalatok és a fenntartható turizmus terén. Emellett a tagállamoknak fokozniuk kell a digitalizált területek – például épületek, műemlékek és helyszínek, valamint szellemi kulturális örökség – tekintetében tett erőfeszítéseiket.

                  (11)

                  A 3D technológiák a megőrzési és helyreállítási célok mellett több lehetőséget biztosíthatnak a kulturális örökségvédelmi intézmények számára arra is, hogy szélesebb közönséget érjenek el olyan immerzívebb élményekkel, amelyek magukban foglalják a rendszerint nem megközelíthető (pl. víz alatti) vagy ideiglenesen zárt helyekhez való virtuális hozzáférést, vagy a látássérült személyek elérését például hozzáférhető tapintható élményekkel. Ezért a kifejezetten a veszélyeztetett kulturális örökség, valamint a leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek 3D digitalizálására való összpontosítás növelné a kulturális örökség értékét és az általa kínált lehetőségeket. Ez összhangban lenne a kulturális örökség digitalizálásának előmozdítására irányuló együttműködésről szóló, 2019. áprilisi nyilatkozattal (7) is, amelyben a tagállamok megállapodtak abban, hogy fokozzák erőfeszítéseiket és közösen haladnak előre a kulturális örökség részét képező műtárgyak, műemlékek és helyszínek 3D digitalizálására irányuló páneurópai kezdeményezés pillére keretében.

                  (12)

                  A digitalizálás azonban alapértelmezés szerint nem jár digitális megőrzéssel. A digitalizált eszközökhöz való hosszú távú hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamoknak gondosan kell megtervezniük és végrehajtaniuk az eszközeik digitális megőrzését, figyelembe véve minden hosszú távú releváns pénzügyi, szervezeti és technikai kihívást. A digitális megőrzési célok nemcsak a digitalizálás szempontjából prioritásnak tekintett kulturális örökségi javakat (pl. veszélyeztetett eszközök, a leglátogatottabb műemlék és helyszínek, vagy a digitalizált területek), hanem a korábban digitalizált javakat is magukban foglalhatják.

                  (13)

                  A jelenlegi pénzügyi keret példátlan lehetőségeket kínál a tagállamoknak arra, hogy különböző finanszírozási forrásokat használjanak fel a digitalizálás és a megőrzés jelentős fellendítésére, valamint jelentősen több kapacitás kiépítésére a kulturális örökség ágazatában. A tagállamoknak fel kell hívniuk az ágazati szereplők figyelmét azokra a finanszírozási lehetőségekre, amelyeket a Digitális Európa program, a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (8), a kohéziós politikai alapok (9), a REACT-EU (10), a technikai támogatási eszköz (11) és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (12) biztosít az ágazat fellendüléséhez és digitális átalakulásához szükséges beruházások támogatása, a kultúrához való szélesebb körű hozzáférés biztosítása és a helyi közösségekre gyakorolt pozitív hatás érdekében.

                  (14)

                  Európa kulturális örökségének digitalizálásához jelentős pénzügyi forrásokra van szükség. A pénzügyi erőfeszítések megosztása és a kulturális örökséghez való nyilvános hozzáférés felgyorsítása érdekében a kulturális örökségvédelmi intézmények együttműködnek a magánszereplőkkel. Számos ilyen együttműködési megállapodás azonban kizárólagos jogokat biztosít a magánszektorbeli partnereknek. Az (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) minimumszabályokat állapít meg az újrafelhasználásra vonatkozóan, és gyakorlati intézkedéseket állapít meg a tagállami közigazgatási szervek birtokában lévő meglévő dokumentumok újrafelhasználásának megkönnyítése érdekében. Különösen azt követeli meg, hogy a hatálya alá tartozó kulturális örökségvédelmi intézmények (pl. múzeumok, levéltárak, könyvtárak) megfeleljenek az irányelv 12. cikkében meghatározott, a kizárólagosságot biztosító megállapodásokra vonatkozó különös rendelkezéseknek. A kulturális örökségből származó javakhoz való, mindenki számára méltányos és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosításának elősegítése érdekében a magánszektorral partnerségben álló kulturális örökségvédelmi intézményeknek – beleértve azokat is, amelyek nem tartoznak a fent említett irányelv hatálya alá – az említett 12. cikkben meghatározott elvek alkalmazására kell törekedniük.

                  (15)

                  Amint azt az európai készségfejlesztési program (14) is hangsúlyozza, a Covid19-világjárvány tovább mélyítette a már meglévő szakadékot a digitális készségek terén, miközben új egyenlőtlenségek jelentkeztek, mivel sok szakember nem rendelkezik a munkájához szükséges megfelelő szintű digitális készségekkel. Ez a kulturális örökség ágazatára is érvényes, ahol a digitális szakadék miatt a kis intézmények (pl. múzeumok) különösen nehezen tudják kihasználni a fejlett technológiákat, például a 3D-t vagy a mesterséges intelligenciát. Ezért az európai készségfejlesztési programmal és annak első kiemelt kezdeményezésével, a készségfejlesztési paktummal összhangban, valamint a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (15) támogatásaként a tagállamoknak konkrét célokat kell kitűzniük a kulturális örökség területén dolgozó szakemberek továbbképzésére vagy átképzésére. Ennek kiegészítéseként és a kulturális örökséget szolgáló tervezett szövetségre (CHARTER) építve a kulturális és kreatív ágazatok – az egységes piaci stratégiában meghatározott 14 ökoszisztéma egyikeként – jelenleg széles körű készségfejlesztési partnerséget építenek, amelynek csatlakoznia kell a készségfejlesztési paktumhoz.

                  (16)

                  A kulturális örökséget ápoló intézmények különböző szerzői jogi akadályokkal szembesültek a kulturális örökség digitalizálása és megosztása során, mint például a jogok rendezésével kapcsolatos költségek, a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek megfelelő szerzői jogi szaktudásának hiánya, az intézmények közötti határokon átnyúló együttműködés korlátai. Ezért uniós szinten konkrét intézkedésekre került sor az ilyen kihívások kezelése érdekében. Például a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) számos olyan rendelkezést tartalmaz, amely korszerűsíti a kulturális örökségvédelmi intézmények digitális környezetben való működését szabályozó szerzői jogi keretet. Az irányelv által bevezetett egyik legfontosabb változás a kulturális örökségvédelmi intézmények gyűjteményeiben található, kereskedelemben már nem kapható művek digitalizálásának és terjesztésének egyértelmű kerete. Ezen túlmenően az irányelv harmonizált és kötelező kivételeket vezet be a kulturális örökségvédelmi intézmények által készített megőrzési másolatok, valamint a tudományos kutatás céljából végzett szöveg- és adatbányászat tekintetében. Végezetül pedig az irányelv egyértelművé teszi a közkinccsé vált képzőművészeti alkotások jogállását a jogbiztonság növelése céljából. Az új szerzői jogi szabályok megkönnyítik a kulturális örökségvédelmi intézmények alapvető közérdekű feladatát azáltal, hogy javítják a kulturális örökség megőrzését és rendelkezésre állását, valamint jelentősen megkönnyítik a kereskedelmi forgalomban már nem elérhető művek felhasználását az európai kultúra és valamennyi polgár javára. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell az uniós szerzői jogi jogszabályok hatékony végrehajtását és alkalmazását annak érdekében, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények teljes mértékben élvezhessék a szerzői jogi keret előnyeit, amelyet különösen az (EU) 2019/790 irányelv tett naprakésszé.

                  (17)

                  Az Europeana (17) kulcsszerepet játszott a határokon átnyúló, az EU-n belüli és kívüli együttműködési és szabványosítási tevékenységek megerősítésében. A digitális tartalmak és metaadatok online megosztására szolgáló szabványosított kereteket, különösen az Europeana adatmodellt (18) a jognyilatkozatokat (19) és az Europeana Kiadói Keretet (20) az európai és nemzetközi kulturális örökségi ágazat széles körben átvette. Az Europeana adatmodell például lehetővé teszi a különböző területeken működő, kulturális örökségvédelmi intézmények által az Europeanában különböző formátumokban szolgáltatott adatok szabványosított megjelenítését. A RightsStatements.org keret olyan szabványosított jognyilatkozatokat tartalmaz, amelyeket a kulturális örökségvédelmi intézmények felhasználhatnak arra, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot a digitális tárgyak szerzői jogi és újrafelhasználási jogállásáról. Az interoperabilitás azonban továbbra is folyamatos erőfeszítést jelent a digitális tartalomra és metaadatokra vonatkozó formátumok és szabványok tekintetében, például a 3D esetében, vagy a szemantikai interoperabilitás érdekében a kontextuális egységek és a hatósági fájlok használata terén. A kulturális örökség digitalizálásának előmozdítására irányuló együttműködésről szóló, 2019. áprilisi nyilatkozatban a tagállamok megállapodtak abban, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a digitalizálási kezdeményezések interoperabilitási normáinak és keretrendszereinek továbbfejlesztése és előmozdítása érdekében. A tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek ezért fokozniuk kell a vonatkozó szabványok és keretek támogatására vagy betartására irányuló erőfeszítéseiket az adatok megosztásának és további felhasználásának felgyorsítása érdekében.

                  (18)

                  A kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattér létrehozása lehetővé teszi a kulturális örökségvédelmi intézmények számára, hogy, az európai adatstratégiával összhangban, éljenek az egységes piac mérete adta lehetőségekkel (21). Ez elő fogja mozdítani a tartalom újrafelhasználását és ösztönözni fogja a kreativitást a különböző ágazatokban, az egész gazdaság és társadalom számára értéket képviselve. Különösen magas színvonalú tartalmakat, valamint hatékony, megbízható és könnyen használható hozzáférést fog biztosítani az európai digitális kulturális örökségi javakhoz. Fokozni fogja az adatpartnerek (pl. múzeumok, galériák, könyvtárak, levéltárak) hálózatával, az aggregátorokkal és a digitális kulturális örökség területén dolgozó szakértőkkel való további együttműködést, partnerségeket és szerepvállalást. Az adattér a jelenlegi, a 2020–2025 közötti időszakra szóló Europeana stratégiára (22) fog épülni, amelynek célja, hogy a kulturális örökségvédelmi intézményeket képessé tegye a digitális átalakulásukra.

                  (19)

                  Az Europeana jelenleg 52 millió kulturális örökséghez biztosít hozzáférést, amelyek 45 %-a különböző ágazatokban használható fel újra. A képek és a szöveg az eszközök 97,5 %-át teszik ki, miközben mindössze 2,47 % az audiovizuális tartalom és 0,03 % a 3D aránya. A magas színvonalú digitalizált javak, például a 3D nagyobb mértékű részesedése fokozná az innovációt és az alkotást a digitalizált kulturális örökségi eszközök különböző kulcsfontosságú területeken (pl. oktatás, intelligens városok és környezeti modellezés, fenntartható turizmus és kulturális kreatív ágazatok) történő felhasználása és újrafelhasználása révén. További 40 millió kiváló minőségű, digitalizált és diverzifikált eszköztípusnak az adattéren keresztül történő létrehozása növelné az online elérhető anyagok gazdagságát, miközben tovább népszerűsítené európai kulturális örökségünket. Ez a növekedés lehetővé tenné a fokozott újrafelhasználást, és ezáltal új szolgáltatások és alkalmazások lehetőségét is megteremtené. Fontos, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények a tagállamok támogatásával jelentős mértékben hozzájáruljanak az adattérhez.

                  (20)

                  A nemzeti és tematikus aggregátorok kulcsszerepet játszanak a kulturális örökség területén, hidakat építve a kulturális örökség ágazatának különböző szereplői között és azon túl, nemzeti és európai szinten egyaránt. Például a nemzeti aggregátorok összesítik és gazdagítják az Europeana tartalmát, hozzáférést biztosítanak országuk kulturális örökségi értékeihez és népszerűsítik azokat, valamint összegyűjtik a kulturális örökség ágazata számára értékes erőforrásokat és ismereteket. Annak ellenére azonban, hogy az EU-ban a legtöbb aggregátor a tevékenységeire vonatkozó hivatalos megbízatással rendelkezik, sokuk esetében ez még mindig hiányzik, és nehézségekkel küzd a megfelelő és fenntartható erőforrások vagy a szervezeti támogatás biztosítása terén. A tagállamoknak ezt a kihívást úgy kell kezelniük, hogy megerősítik a aggregátorok szerepét, megfelelő támogatást nyújtanak és támogatják a kulturális örökség közös európai adatteréhez való hozzájárulásukat.

                  (21)

                  A digitális eszközök számának és összetettségének várható növekedése biztonságos, rugalmas, hatékony és fenntartható felhőalapú megoldásokat tesz szükségessé az ilyen adatkészletek feldolgozásához, az azokhoz való hozzáféréshez és azok kezeléséhez. Ezért a digitalizált kulturális örökség javaihoz való hatékony hozzáférés szempontjából kulcsfontosságú lesz, hogy a tagállamok támogassák (23) a felhőalapú „cloud-to-edge” infrastruktúrák és szolgáltatások európai szövetségét.

                  (22)

                  Ez az ajánlás a 2011/711/EU ajánlásra épít és annak helyébe lép,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      I. FEJEZET

         ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

         Cél és alkalmazási kör

                  (1)

                  Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy előkészítse a kulturális örökség közös európai adatterét (adattér), ezáltal segítve a kulturális örökségvédelmi intézményeket digitalizálási és megőrzési erőfeszítéseik felgyorsításában, valamint a digitális átalakulás által teremtett lehetőségek kiaknázásában. Ez az ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő kereteket az ágazat helyreállításának és átalakításának fokozására, valamint arra, hogy támogassák a kulturális örökségvédelmi intézmények reziliensebbé válását a jövőben.

                  (2)

                  Ez az ajánlás a kulturális örökség valamennyi típusára kiterjed (tárgyi, szellemi, természetes, eleve digitálisan létrehozott), beleértve a veszélyeztetett kulturális örökség valamennyi kategóriáját.

         Fogalommeghatározások

                  (3)

                  Ezen ajánlás alkalmazásában:

                              1.

                              „kulturális örökségi javak” a következők javai:

                                          a)

                                          tárgyi kulturális örökség, például műemlékek, régészeti lelőhelyek, hang- és audiovizuális anyagok, könyvek, folyóiratok, újságok, fényképek, múzeumi tárgyak, levéltári dokumentumok;

                                          b)

                                          szellemi kulturális örökség;

                                          c)

                                          a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló egyezmény (24) 2. cikkében meghatározott természeti örökség, például tájak és természeti területek;

                                          d)

                                          eleve digitálisan létrehozott örökség.

                              2.

                              „szellemi kulturális örökség”: olyan gyakorlatok, ábrázolások, kifejezések, ismeretek, készségek – valamint az ezekhez kapcsolódó eszközök, tárgyak, műtárgyak és kulturális terek –, amelyeket a közösségek, csoportok és bizonyos esetekben az egyének a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló egyezmény 2. cikke értelmében kulturális örökségük részeként ismernek el (25).

                              3.

                              „eleve digitálisan létrehozott”: digitális formában létrehozott eszköz, például digitális művészet vagy animáció, analógiával nem rendelkező virtuális múzeum, vagy a kulturális örökségvédelmi intézményeken kívül, például a közösségi médiában vagy a szerencsejáték-ágazatban létrehozott kulturális tartalom.

                              4.

                              „kulturális örökségvédelmi intézmény”: az (EU) 2019/790 irányelv 2. cikkének 3. pontjában meghatározott, nyilvánosan hozzáférhető könyvtár vagy múzeum, illetve levéltár, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmény.

                              5.

                              „digitalizálás”: a javak analóg formátumról digitális formátumra történő átalakítása.

                              6.

                              „digitális átalakulás”: a digitális technológiák kiaknázásának folyamata és eredménye egyaránt, annak érdekében, hogy átalakítsák egy szervezet működését és értékközvetítését.

                              7.

                              „digitális megőrzés”: olyan tevékenységek összessége, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a digitális tárgyak a jövőben fellelhetők, rendelkezésre bocsáthatók, használhatók és megérthetők legyenek.

            II. FEJEZET

         A KULTURÁLIS ÖRÖKSÉG FEJLETT DIGITALIZÁLÁSA ÉS DIGITÁLIS MEGŐRZÉSE

                  (4)

                  Az ágazat digitális átalakulásának felgyorsítása érdekében a tagállamoknak a megfelelő nemzeti vagy regionális szinten gondoskodniuk kell a kulturális örökségre vonatkozó átfogó és előretekintő digitális stratégiáról és/vagy azt rendszeresen frissíteniük kell. A tagállamoknak együtt kell működniük az összes érintett érdekelt féllel, például a kulturális örökségvédelmi intézményekkel és az illetékes hatóságokkal, vagy gondoskodniuk kell az együttműködésükről a digitális stratégia előkészítése érdekében, és forrásokat/támogatást kell biztosítaniuk a stratégia végrehajtásához.

                  (5)

                  A nemzeti stratégiának olyan intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek támogatják a kulturális örökségvédelmi intézményeket a fejlett technológiák – például a 3D, a mesterséges intelligencia, a kibővített valóság, a felhőalapú számítástechnika, az adattechnológiák és a blokklánc – bevezetésében, a digitalizálás és a digitális megőrzés hatékonyabb folyamatának biztosítása, valamint a szélesebb körű hozzáférés, felhasználás és újrafelhasználás céljából, a jobb minőségű tartalom biztosítása érdekében.

                  (6)

                  A digitális stratégiának egyértelmű digitalizálási és digitális megőrzési célokat kell meghatároznia. E céloknak objektív és egyértelmű kritériumokon kell alapulniuk, többek között a következőkön:

                              a)

                              a veszélyeztetett kulturális örökség;

                              b)

                              a fizikailag leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek; valamint

                              c)

                              a kulturális örökség egyes javai esetében a digitalizálás alacsony szintje.

                        A tagállamoknak 2030-ig 3D-ben digitalizálniuk kell az a) pont alá tartozó műemlékeket és helyszíneket, valamint a b) pont alá tartozó műemlékek és helyszínek 50 %-át.
                  2025-re a tagállamoknak a 2030-ra kitűzött átfogó célok 40 %-át digitalizálniuk kell.
                  A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 6. pont a), b) és c) alpontjában említett digitalizált kulturális javakat digitálisan is megőrizzék.

                  (7)

                  A digitalizálás tervezésekor a tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek holisztikus megközelítést kell alkalmazniuk. Ennek a megközelítésnek figyelembe kell vennie például a digitalizálás célját, a célcsoportokat, az elérhető legmagasabb minőséget, a digitalizált kulturális örökség digitális megőrzését, ideértve az olyan szempontokat is, mint a formátumok, a tárolás, a jövőbeli migrálás, a folyamatos karbantartás, valamint a szükséges hosszú távú pénzügyi és személyzeti erőforrások. A digitális stratégiának egyértelmű és jól meghatározott megbízatást kell biztosítania a nemzeti vagy regionális aggregátorok számára, hogy működjenek együtt a kulturális örökségvédelmi intézményekkel annak érdekében, hogy a digitalizált kulturális örökségi javakat az Europeanán és az adattéren keresztül elérhetővé tegyék. A tagállamoknak különösen meg kell erősíteniük az aggregátorok közvetítő szerepét az Europeana és a kulturális örökségvédelmi intézmények között, és ösztönözniük kell az adattérhez való aktív hozzájárulásukat.

                  (8)

                  Az új szolgáltatások és alkalmazások innovációjának ösztönzése érdekében a tagállamoknak támogatniuk kell a kulturális örökség ágazata és más ágazatok – például a felsőoktatás és a szakképzés, a kreatív ágazatok és a fenntartható kulturális turizmus – közötti partnerségeket.

                  (9)

                  A tagállamoknak elő kell segíteniük a kis- és középvállalkozások bevonását a kulturális örökség ágazatának digitális átalakulása, különösen a digitalizálás és az adatvezérelt innováció támogatása érdekében.

                  (10)

                  Amennyiben a kulturális örökségvédelmi intézmények partnerségeket kötnek a magánszektorral, biztosítaniuk kell, hogy a versenyszabályokkal és az (EU) 2019/1024 irányelvvel, és különösen adott esetben az említett irányelv 12. cikkében meghatározott, a kizárólagosságot biztosító megállapodásokra vonatkozó szabályokkal összhangban egyértelmű és tisztességes feltételek vonatkozzanak a digitalizált eszközök újrafelhasználására.

                  (11)

                  A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy felmérjék az ágazatban tapasztalható digitális készséghiányt annak érdekében, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények teljes mértékben ki tudják használni a fejlett digitális technológiák kínálta lehetőségeket. A tagállamoknak ambiciózus célokat kell kitűzniük, amelyeket 2030-ig el kell érni a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek továbbképzése és átképzése terén, ideértve az adatkezelést és az elemzést, a mesterséges intelligenciát, a fejlett digitalizálást és a kibővített valóság technológiáit.

                  (12)

                  A kulturális örökségvédelmi intézmények digitális átalakulásának megkönnyítése, valamint a kulturális örökséghez való hozzáférés bővítése és a kulturális örökség népszerűsítése érdekében a tagállamok számára ajánlott, hogy teljes mértékben használják ki a jelenlegi szerzői jogi keret által kínált lehetőségeket az alábbiak révén:

                              a)

                              a vonatkozó uniós szerzői jogi rendelkezések, különösen az (EU) 2019/790 irányelvben meghatározott rendelkezések helyes és hatékony végrehajtásának biztosítása;

                              b)

                              valamennyi fél támogatása a nemzeti végrehajtási szabályok hatékony gyakorlati alkalmazásában;

                              c)

                              a nemzeti végrehajtási szabályok szigorú nyomon követése a sikeres alkalmazásuk biztosítása érdekében; valamint

                              d)

                              a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek támogatása a szerzői joggal és az engedélyezéssel kapcsolatos készségek megszerzésében, valamint szerzői jogi szakértelem biztosítása.

                  (13)

                  A fejlett digitalizálással és megőrzéssel kapcsolatos közös kihívásokra adandó közös válaszok megtalálása, valamint a bevált gyakorlatok cseréje, az európai kultúra, az értékek és a sikertörténetek bemutatása és előmozdítása érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a kulturális örökségvédelmi intézményekkel nemzetközi szinten folytatott, határokon átnyúló együttműködést és partnerségeket, kiegészítve az UNESCO és az Európa Tanács által támogatott fellépéseket.

                  (14)

                  A digitalizálási és megőrzési erőfeszítések felgyorsítása érdekében a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az összes európai és nemzeti szintű finanszírozási lehetőséget.

            III. FEJEZET

         A KULTURÁLIS ÖRÖKSÉGGEL KAPCSOLATOS KÖZÖS EURÓPAI ADATTÉRRE VONATKOZÓ IRÁNYADÓ ELVEK

                  (15)

                  Az európai szintű interoperabilitás megvalósítása érdekében a kulturális örökségvédelmi intézményeknek be kell tartaniuk a vonatkozó normákat és kereteket, például az Europeana kezdeményezés által a digitális tartalmak és metaadatok megosztására használt szabványokat és kereteket, ideértve az Europeana adatmodellt, a RightsStatements.org előírást és az Europeana Kiadói Keretet. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az ilyen meglévő és jövőbeli előírások és keretek betartásának előmozdítására és megkönnyítésére, és európai szinten együtt kell működniük azoknak az adattérrel összefüggésben történő bővítése érdekében.

                  (16)

                  A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell a kulturális örökségvédelmi intézményeket, hogy digitalizált javaikat az Europeanán keresztül bocsássák rendelkezésre, és ezáltal járuljanak hozzá az adattérhez, összhangban az 15. pontban említett előírásokkal és keretekkel, valamint az I. és a II. mellékletben meghatározott indikatív célokkal.

                  (17)

                  A kulturális örökséget ápoló intézményektől származó, a 16. pontban említett hozzájárulásoknak magukban kell foglalniuk különösen a 3D digitalizált kulturális örökségi javakat, amelyek célja az európai kulturális kincsek népszerűsítése, a potenciális újrafelhasználás fokozása az olyan fontos területeken, mint a társadalom- és bölcsészettudományok, a fenntartható kulturális turizmus, a kulturális és kreatív ágazatok, illetve az illegális kereskedelem tárgyát képező kulturális javak azonosításának elősegítése.

                  (18)

                  A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy szakpolitikáik eredményeként az államilag finanszírozott digitalizálási projektekből származó adatok az adatmegosztás felgyorsítása érdekében a digitális infrastruktúrákon (beleértve az adatteret is) keresztül kereshetővé, hozzáférhetővé, interoperábilissá és újrafelhasználhatóvá váljanak és maradjanak (a továbbiakban: FAIR-elvek).

                  (19)

                  A kulturális örökség jövőbeli digitalizálási projektjeire szánt valamennyi közfinanszírozást ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a digitalizált tartalmakat elérhetővé tegyék az Europeanában és az adattérben, a 16. pontban említettek szerint.

                  (20)

                  A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy támogassák és növeljék az Europeana ismertségét a nagyközönség körében, különösen az oktatási ágazatban és az iskolákban, többek között oktatási anyagok révén.

                  (21)

                  A tagállamoknak támogatniuk kell a felhőalapú „cloud-to-edge” infrastruktúrák és szolgáltatások európai szövetségét annak érdekében, hogy fejlesszék a digitalizált kulturális örökség javainak tárolását, kezelését és azokhoz való hozzáférést.

            IV. FEJEZET

         AZ AJÁNLÁS NYOMON KÖVETÉSE

      A tagállamok 24 hónappal ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően, majd attól fogva kétévente tájékoztassák a Bizottságot az ezen ajánlás nyomán végrehajtott intézkedéseikről.

         Kelt Brüsszelben, 2021. november 10-én.

               a Bizottság részéről

            Thierry BRETON

               a Bizottság tagja

         (1)  COM(2021) 118 final

         (2)  Az UNWTO jelentése az idegenforgalomról és a kulturális szinergiákról

         (3)  SWD/2021/351 final

         (4)  SWD(2021)15 final

         (5)  COM(2019) 640 final

         (6)  Ideértve a 2D digitalizálást is.

         (7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

         (8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en

         (9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/

         (10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

         (11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_en

         (12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

         (13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1024 irányelve (2019. június 20.) a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 172., 2019.6.26., 56. o.).

         (14)  COM(2020) 274 final

         (15)  COM(2021) 102 final

         (16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról (HL L 130., 2019.5.17., 92. o.).

         (17)  COM(2018) 612 final

         (18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

         (19)  https://rightsstatements.org/

         (20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

         (21)  COM(2020) 66 final

         (22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

         (23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

         (24)  UNESCO Egyezmény a világ kulturális és természeti örökségének védelméről, Párizs, 1972. november 16.

         (25)  UNESCO Egyezmény a szellemi kulturális örökség megőrzéséről, Párizs, 2003. október 17.

         I. MELLÉKLET
         Az Europeanához és az adattérhez való tartalom-hozzájárulás indikatív célértékei 2030-ig tagállamonként (1)

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Adatrekordok száma 2021. február 1-jén

                     Kiváló minőségű adatrekordok (2) száma 2021. február 1-jén

                     Új kiváló minőségű adatrekordok 2030-ig

                     Az adatrekordok teljes száma 2030-ig
                     [= A+C]

                     Kiváló minőségű adatrekordok teljes száma 2030-ig (3)

                     [=B+C]

                     3D digitális javak 2030-ig (4)

                        Ausztria

                     2 372 357

                     1 106 942

                     1 002 892

                     3 375 249

                     2 109 834

                     401 157

                        Belgium

                     2 499 646

                     2 247 432

                     1 215 817

                     3 715 463

                     3 463 249

                     486 327

                        Bulgária

                     94 447

                     62 647

                     329 454

                     423 901

                     392 101

                     131 782

                        Horvátország

                     67 357

                     5 456

                     235 877

                     303 234

                     241 332

                     94 351

                        Ciprus

                     30 959

                     1 858

                     71 466

                     102 425

                     73 324

                     28 586

                        Csehország

                     881 263

                     369 602

                     889 329

                     1 770 592

                     1 258 931

                     355 732

                        Dánia

                     1 032 422

                     662 712

                     676 884

                     1 709 306

                     1 339 596

                     270 754

                        Észtország

                     648 205

                     486 024

                     99 825

                     748 030

                     585 849

                     39 930

                        Finnország

                     1 093 297

                     960 899

                     548 428

                     1 641 725

                     1 509 327

                     219 371

                        Franciaország

                     3 860 232

                     1 779 567

                     6 381 064

                     10 241 296

                     8 160 631

                     2 552 426

                        Németország

                     5 536 786

                     4 107 742

                     8 924 266

                     14 461 052

                     13 032 008

                     3 569 707

                        Görögország

                     661 593

                     383 327

                     642 175

                     1 303 768

                     1 025 502

                     256 870

                        Magyarország

                     732 033

                     571 425

                     637 732

                     1 369 765

                     1 209 157

                     255 093

                        Írország

                     86 765

                     44 424

                     856 780

                     943 545

                     901 204

                     342 712

                        Olaszország

                     2 150 207

                     687 421

                     5 119 900

                     7 270 107

                     5 807 321

                     2 047 960

                        Lettország

                     128 505

                     113 341

                     117 705

                     246 210

                     231 046

                     47 082

                        Litvánia

                     224 359

                     182 337

                     209 875

                     434 234

                     392 212

                     83 950

                        Luxemburg

                     65 600

                     1 325

                     145 567

                     211 167

                     146 893

                     58 227

                        Málta

                     50 310

                     1 006

                     46 013

                     96 323

                     47 019

                     18 405

                        Hollandia

                     9 126 499

                     7 554 003

                     1 992 463

                     11 118 962

                     9 546 466

                     796 985

                        Lengyelország

                     3 040 221

                     936 996

                     2 477 819

                     5 518 040

                     3 414 815

                     991 127

                        Portugália

                     203 044

                     138 963

                     727 333

                     930 377

                     866 297

                     290 933

                        Románia

                     135 213

                     84 549

                     1 209 889

                     1 345 102

                     1 294 438

                     483 956

                        Szlovákia

                     15 106

                     453

                     341 636

                     356 742

                     342 089

                     136 654

                        Szlovénia

                     598 310

                     382 081

                     166 799

                     765 109

                     548 880

                     66 720

                        Spanyolország

                     2 960 596

                     1 228 351

                     3 851 622

                     6 812 218

                     5 079 973

                     1 540 649

                        Svédország

                     4 307 321

                     3 047 430

                     1 098 975

                     5 406 296

                     4 146 404

                     439 590

                        EU-27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        40 017 586

                        82 620 239

                        67 165 896

                        16 007 034

            (1)  A tagállamonkénti indikatív célok arányosak az egyes tagállamok népességével, a tagállam egy főre jutó GDP-jéhez igazítva (vásárlóerő-egységben kifejezve).

            (2)  1 A kiváló minőségű adatrekordok megfelelnek az Europeana Kiadói Keret 2. vagy magasabb szintű (2+ szint) követelményeinek, valamint a metaadatokra vonatkozó A szintű vagy magasabb szintű követelményeknek. Ezekre az előírásokra azért van szükség, hogy elősegítsék a különböző célú újrafelhasználást.

            (3)  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák az 1. szintű adatrekordok minőségét, ezért a kiváló minőségű adatrekordok teljes száma tovább nőhet.

            (4)  Az új adatrekordok 40 %-ának 3D digitális javakra kell vonatkoznia. Az Europeanában jelenleg rendelkezésre álló 3D digitális javak száma elhanyagolhatónak tekinthető.

         II. MELLÉKLET
         Az Europeanához és az adattérhez való tartalom-hozzájárulás időközi célértékei 2025-ig tagállamonként

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Adatrekordok száma 2021. február 1-jén

                     Kiváló minőségű adatrekordok (1) száma 2021. február 1-jén

                     Új adatrekordok 2025-ig  (2)

                     Az adatrekordok teljes száma 2025-ig
                     [= A+C]

                     Kiváló minőségű adatrekordok teljes száma 2025-ig (3)

                     [=B+C]

                     Javak 3D-ben 2025-ig  (4)

                        Ausztria

                     2 372 357

                     1 106 942

                     401 157

                     2 773 514

                     1 508 099

                     60 174

                        Belgium

                     2 499 646

                     2 247 432

                     486 327

                     2 985 973

                     2 733 759

                     72 949

                        Bulgária

                     94 447

                     62 647

                     131 782

                     226 229

                     194 428

                     19 767

                        Horvátország

                     67 357

                     5 456

                     94 351

                     161 708

                     99 807

                     14 153

                        Ciprus

                     30 959

                     1 858

                     28 586

                     59 545

                     30 444

                     4 288

                        Csehország

                     881 263

                     369 602

                     355 732

                     1 236 995

                     725 333

                     53 360

                        Dánia

                     1 032 422

                     662 712

                     270 754

                     1 303 176

                     933 465

                     40 613

                        Észtország

                     648 205

                     486 024

                     39 930

                     688 135

                     525 954

                     5 989

                        Finnország

                     1 093 297

                     960 899

                     219 371

                     1 312 668

                     1 180 270

                     32 906

                        Franciaország

                     3 860 232

                     1 779 567

                     2 552 426

                     6 412 658

                     4 331 993

                     382 864

                        Németország

                     5 536 786

                     4 107 742

                     3 569 707

                     9 106 493

                     7 677 448

                     535 456

                        Görögország

                     661 593

                     383 327

                     256 870

                     918 463

                     640 197

                     38 530

                        Magyarország

                     732 033

                     571 425

                     255 093

                     987 126

                     826 518

                     38 264

                        Írország

                     86 765

                     44 424

                     342 712

                     429 477

                     387 136

                     51 407

                        Olaszország

                     2 150 207

                     687 421

                     2 047 960

                     4 198 167

                     2 735 381

                     307 194

                        Lettország

                     128 505

                     113 341

                     47 082

                     175 587

                     160 423

                     7 062

                        Litvánia

                     224 359

                     182 337

                     83 950

                     308 309

                     266 287

                     12 593

                        Luxemburg

                     65 600

                     1 325

                     58 227

                     123 827

                     59 552

                     8 734

                        Málta

                     50 310

                     1 006

                     18 405

                     68 715

                     19 411

                     2 761

                        Hollandia

                     9 126 499

                     7 554 003

                     796 985

                     9 923 484

                     8 350 988

                     119 548

                        Lengyelország

                     3 040 221

                     936 996

                     991 127

                     4 031 348

                     1 928 124

                     148 669

                        Portugália

                     203 044

                     138 963

                     290 933

                     493 977

                     429 897

                     43 640

                        Románia

                     135 213

                     84 549

                     483 956

                     619 169

                     568 504

                     72 593

                        Szlovákia

                     15 106

                     453

                     136 654

                     151 760

                     137 107

                     20 498

                        Szlovénia

                     598 310

                     382 081

                     66 720

                     665 030

                     448 800

                     10 008

                        Spanyolország

                     2 960 596

                     1 228 351

                     1 540 649

                     4 501 245

                     2 769 000

                     231 097

                        Svédország

                     4 307 321

                     3 047 430

                     439 590

                     4 746 911

                     3 487 019

                     65 938

                        EU-27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        16 007 034

                        58 609 687

                        43 155 345

                        2 401 055

            (1)  A kiváló minőségű adatrekordok megfelelnek az Europeana Kiadói Keret 2. vagy magasabb szintű (2+ szint) követelményeinek, valamint a metaadatokra vonatkozó A szintű vagy magasabb szintű követelményeknek. Ezekre az előírásokra azért van szükség, hogy elősegítsék a különböző célú újrafelhasználást.

            (2)  Időközi cél: A 2030-ra előírt indikatív célok 40 %-a.

            (3)  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák az 1. szintű adatrekordok minőségét, ezért a kiváló minőségű adatrekordok teljes száma tovább nőhet.

            (4)  A 3D digitális javakra vonatkozó időközi cél: A 2030-ra előírt célok 15 %-a.