Avis juridique important

|

52004SC0497

Ajánlás tanácsi határozat Portugália túlzott hiányának meglétéről hozott határozat hatályon kívül helyezéséről - Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének alkalmazása -  /* SEC/2004/0497 végleges */

Ajánlás TANÁCSI HATÁROZAT Portugália túlzott hiányának meglétéről hozott határozat hatályon kívül helyezéséről - Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének alkalmazása -(a Bizottság terjesztő elő)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS1. Bevezetés2002. július 25-én a portugál hatóságok hivatalosan jelezték a Bizottság felé, hogy Portugáliában a 2001. évi államháztartási hiány meghaladta a GDP 4,1%-át [1], és ezáltal túllépte a Szerződésben meghatározott referenciaértéket. Ennek a bizonyítéknak az alapján a Bizottság a Szerződés 104. cikke (3) bekezdésében előre elrendelt jelentés elfogadásával 2002. szeptember 24-én kezdeményezte Portugália tekintetében a túlzott hiányra vonatkozó eljárás megindítását. 2002. október 16-án a Bizottság elfogadott egy véleményt, amely megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány keletkezett. 2002. november 5-én a Tanács ennek megfelelően a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban elfogadott határozatot [2].[1]  Későbbi felülvizsgálat szerint a GDP 4,4%-a.[2]  HL L 322., 2002.11.27.A Tanács a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban ezzel egyidejűleg elfogadott egy Portugáliának címzett ajánlást a túlzott államháztartási hiány megszüntetéséről. A Tanács kifejezetten ajánlotta:,hogy a portugál kormány az 1467/97/EK rendelet 3. cikk (4) bekezdésével összhangban a lehető leggyorsabban szüntesse meg a jelenlegi túlzott hiányt előidéző helyzetet;hogy a portugál hatóságok eltökéltséggel hajtsák végre 2002. évi költségvetési terveikben előirányzott intézkedéseket, amelyek célja a 2002. évi hiány mértékének a GDP 2,8%-ára csökkentése. A Tanács a portugál kormány számára a túlzott hiány megszüntetését célzó összes intézkedés megtételére 2002. december 31-ét jelöli meg határidőként;hogy a portugál hatóságok fogadják el és hajtsák végre a szükséges intézkedéseket annak elérése érdekében, hogy a 2003. évi államháztartási hiány egyértelműen a GDP 3%-a alá csökkenjen és az államadósság GDP referenciaértékhez viszonyított aránya 60% alatt maradjon."A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésében előírt ajánlásokon túlmenően a Tanács üdvözölte a portugál kormány számos kötelezettségvállalását, nevezetesen (i) a stabilitási program naprakész frissítésének az elvégzésére 2002. végéig, beleértve a költségvetés helyzetében az egyenleg-közeli állapot vagy többlet elérését, és az eladósodás mértékének csökkenő irányba való visszaállítását célzó középtávú kiigazító intézkedések megtételét; (ii) az államháztartási adatok gyűjtésének és feldolgozásának a folyamatos javítására; és (iii) a költségvetés-politikai mechanizmusok összehangolásának a megerősítésére vonatkozóan.2. Megfelelés a Tanács ajánlásában előírtaknak2a. Államháztartási egyenleg 2002-2003-ban2001-ben a költségvetési hiány jelentős mértékben meghaladta a Szerződésben előírt referenciaértéket. Annak ellenére, hogy az eltérés pontos nagyságrendjét csak 2002. júliusában hozták nyilvánosságra [3], az újonnan megválasztott kormány már 2002. áprilisában bemutatott a parlamentnek egy helyreigazító költségvetést, amely összesítve körülbelül a GDP 0,6%-ának megfelelő konszolidációs intézkedéseket tartalmazott. Ugyanakkor azonban a 2001. évről áthozott költségvetési egyenleghiány a kezdetben vártnál gyengébb teljesítményekkel együtt oda vezetett, hogy a portugál hatóságoknak el kellett fogadniuk számos, 2002. végéig végrehajtandó egyszeri rendkívüli intézkedést [4], összesítve a GDP 1,5%-ának megfelelő többletbevétel elérése céljából annak érdekében, hogy a költségvetési hiány mértékét már 2002-ben a GDP 3%-a alá csökkentsék. Ez azt eredményezte, hogy a tényleges államháztartási hiány a GDP 2,7%-a volt. 2002-ben a ciklikusan kiigazított egyenleg (CAB) a GDP-hez viszonyítva 2,3 százalékponttal javult, elérte a GDP -2,6%-át, illetve az egyszeri rendkívüli intézkedések hatásainak kihagyásával 0,8 százalékponttal, ami 2002-ben a GDP -4,1%-át eredményezte.[3]  Az újonnan megválasztott kormány által megbízott ad-hoc munkacsoport jelentésének a kibocsátásával az állami számlák elemzéséről. Ennek a munkacsoportnak a tagjai a pénzügyminisztérium, a portugál központi bank és az országos statisztikai hivatal képviselői voltak. A munkacsoport közvetlenül a portugál központi bank elnökének felügyelete alatt tevékenykedett.[4]  Különösen az összes adóhátralék és társadalombiztosítási hátralék kamat feláraira alkalmazott adózási amnesztia, ami önmagában a GDP 1,0%-ának megfelelő összegű többletbevételt eredményezett.A 2004. évi első, az Eurostat által értékelt túlzott hiány eljárás (EDP) értesítés szerint a 2003. évre becsült államháztartási hiány a GDP 2,8%-a. Ez közel áll a stabilitási program 2003. januári frissítésében a GDP 2,4%-ára előirányzott hiány mértékéhez. A célul kitűzött értéktől az eltérést az adóbevételek súlyos mértékű kiesése okozta [5], amihez a GDP 2003. évi előre nem látható 1,3%-os csökkenése társult (a növekedés kezdetben a GDP +1,3%-ára becsült mértékével ellentétben), valamint a jelenlegi gazdasági visszaesés időszakában a gazdasági tevékenységek alacsony adózási hatékonysága. Az adóhátralékok eladása nélkül a gazdasági visszaesés az összes adóbevételben a becslések szerint 2,4%-os csökkenést idézett elő 2003-ban az eredeti költségvetésben előirányzott +4%-os emelkedéssel szemben. A kiadások oldalán ezzel ellentétben a kormány sikeresen bebiztosította a tervezett korlátozások betartását. Az összes folyó elsődleges kiadás folyamatosan csökkent a 2001- évi 8,9%-ról 7,8%-ra 2002-ben, majd 4,1%-ra 2003-ban. Ez alapvetően jelzi az éles lassítási fordulatot a kormány költekezésében amit 2003-ban a foglalkoztatottság és nominálbérek szinte teljes befagyasztása idézett elő. Mindent figyelembe véve a bevételekben és kiadásokban bekövetkezett ilyen fejleményeknek egyértelműen a GDP 3%-át meghaladó költségvetési hiányhoz kellett volna vezetniük 2003-ban. Ennek a megakadályozása érdekében a portugál hatóságok két egyszeri rendkívüli intézkedés meghozatalára szánták el magukat, amelyek együttesen a GDP 2,1%-át teszik ki, nevezetesen az egyik intézkedés: egy állami vállalattól egyösszegű fizetés beszedése a kormány által a nyugdíjfizetéseknek az utóbbi általi átvállalása ellenében, és a másik intézkedés: jövőbeli adóhátralékok és elmaradt társadalombiztosítási hozzájárulások beszedésére a jogosultság eladása egy pénzintézetnek. 2003-ban a CAB a GDP 0,9 százalékpontjának megfelelő mértékben növekedett, elérte a GDP 1,7%-át, vagy az egyszeri rendkívüli intézkedések nélkül 0,3 százalékpontot, a GDP 3,8%-át 2003-ban.[5]  Az adók és társadalombiztosítási hozzájárulások hátralékai eladását célzó egyszeri rendkívüli intézkedés nélkül.>TABELPOSITION>2b. Az eladósodás mértéke 2002-2003-banA 2001-2003. évek közötti időszakban a bruttó államadósság GDP-hez viszonyított értéke alapvetően az gazdaság alacsony növekedési üteme, valamint a jelentős mennyiségű pénzügyi művelet végrehajtása miatt nőtt. Ezek a pénzügyi műveletek [6] nagy részben a kiadások hátralékainak a rendezésével, és jelentős számú állami tulajdonú kórház magánkórházzá való átalakításával kapcsolatosak.[6]  A ,készletmozgás-kiigazítások" tételnél elkönyvelve.3. A Tanács ajánlásaiban előírt kötelezettségvállalások nyomon követéseA Tanács által 104. cikk (7) bekezdése értelmében kibocsátott ajánlás szerint a portugál hatóságok által vállalt kötelezettségek tekintetében jelentős mértékű előrehaladás következett be egyrészről a költségvetési politika koordináló mechanizmusainak a megerősítésében a Költségvetési Keretek törvény (,Lei de Estabilidade Orçamental") 2002. évi elfogadásával, másrészről pedig az államháztartási adatok gyűjtésében és feldolgozásában. A Költségvetési Keretek törvény minden költségvetési ügyekkel kapcsolatos egyéb jogszabállyal szemben elsőbbséget élvez és ez lehetővé teszi a kormány számára, hogy nulla nettó hitelfelvételi kötelezettséget írjon elő a helyi szervezetek és önkormányzatok számára a 2004. évre; és a nulla nettó hitelfelvételi kötelezettség be nem tartása kiválthatja a központi kormány általi juttatások megvonását az azt követő évben.Ugyanakkor azonban meg kell említeni két ellentmondást: az egyik, hogy a koordináló mechanizmusok megerősítésének a tesztelésére csak a következő helyhatósági választásokig bezárólag kerülhet sor, amelyek megtartására 2005 őszén kerül sor a helyi (befektetések) kiadások szokásos politikai ciklusa miatt; a másik pedig, hogy a negyedéves adatok hiánya a helyhatóságoknál hátráltatta a negyedéves államháztartási beszámolók beütemezett elkészítését, jóllehet, jelentős előrehaladást sikerült elérni a negyedévenkénti adatok kezelésében az egyéb kormányzati szinteken.4. Költségvetési kilátásokA Bizottság szakszolgálatai által elkészített 2004 Spring előrejelzés szerint a 2004. évi előre jelzett költségvetési hiány a GDP 3,4%-a lesz. Ez közel áll a legújabb stabilitási programban beállított és a 2004. évi első EDP értesítésben megerősített 2,8%-hoz. Az eltérést alapvetően három tényező idézte elő: (i) a GDP előre jelzett növekedése a Bizottság előrejelzésében ź százalékponttal alacsonyabb; (ii) 2003. év végén végrehajtott jelentős számú egyszeri rendkívüli intézkedés bevételi oldalon jelentkező alaphatásai; és (iii) az ilyen egyszeri rendkívüli intézkedések részleges kicserélése, tehát a 2003. évi GDP 2,1%-ról a GDP 0,7%-ára 2004-ben a kormány eddig ismeretes szándékai szerint. A 2005. évre a Bizottság 2004 Spring előrejelzése, amely a szokásos ,nincs politikai változás" feltételezésen alapul, költségvetési hiány emelkedését jelzi a GDP 3,8%-ára, ami jelzi a mérhető negatív teljesítményrést és az egyszeri rendkívüli intézkedések megszüntetését.A Bizottság szakszolgálatai által elkészített 2004 Spring előrejelzése a CAB értékének romlását jelzi 2004-ben a GDP 0,3 százalékpontja mértékében, eléri a GDP 2,0%-át, jóllehet, ez az eredmény teljes mértékben az egyszeri rendkívüli intézkedések összegének a GDP 2003. évi 2,1%-áról a mostanáig ismert tervezett GDP 0,7%-ára való csökkenés idézi elő. Ezért az egyszeri rendkívüli intézkedések kihagyásával CAB értéke várhatóan 1,1 százalékponttal nő 2004-ben, és eléri a GDP 2,7%-át (2003-ban 3,8%). A stabilitási program legújabb 2003. decemberi frissítésében a portugál hatóságok a CAB 0,6 százalékpontos csökkenését tervezték 2004-re, abban az évben a GDP 1,1%-ának az elérésével.>TABELPOSITION>5. VégkövetkeztetésekA portugál hatóságok teljesítették a 104. cikk (7) bekezdés értelmében a Tanács által tett ajánlásokban előírt kötelezettségeiket. Különösen azt az ajánlást teljesítették, amely a túlzott hiány lehető leggyorsabb megszüntetését írta elő az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint, ami ebben az esetben legkésőbb a 2003. évet jelenti. Továbbá a portugál hatóságok 3% alá csökkentették a hiányt 2002-ben, a Tanács által a túlzott hiány megszüntetését célzó intézkedések megtételére előírt határidőre. 2003-ban a hiány a GDP 3%-a alatt maradt. Végezetül az első EDO értesítésben közölt adatok szerint az eladósodási arány elérte a GDP 59,4%-át 2003-ban, ami magasabb, mint a 2002. évi 58,1% és a 2001. évi 55,6%. Ennek megfelelően az átfogó felmérés alapján megállapítható, hogy a portugál hatóságok elvégezték a túlzott hiány helyzet megszüntetését célzó korrekciót 2003-ban a Tanács 2002. november 5-i ajánlása szerint. Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács helyezze hatályon kívül Portugália túlzott hiány helyzetével kapcsolatos határozatát.Ugyanakkor azonban további intézkedéseket kell megtenni annak megakadályozása érdekében, hogy az államháztartási hiány 2004-ben ismét meghaladja a GDP 3%-os referenciaértékét. A Bizottság szakszolgálatai szerint a GDP 3%-os küszöbértéke 2004, évi átlépésének a kockázatát további intézkedések csökkentik legalább a GDP ˝%-ának a mértékéig. Az elmúlt ősszel összeállított költségvetési tervek (a 2004. évi költségvetésre vonatkozóan) már tartalmaztak egyszeri rendkívüli intézkedéseket (ingatlan eladása), amelyek aktiválhatók a költségvetésben keletkező rések kitöltésére. Mindezeken túlmenően a Bizottság Spring 2004 előrejelzésének a zárónapját követő időszakban a portugál hatóságok nyilvánosságra hozták azt a szándékukat, hogy további (ingatlanokkal kapcsolatos) műveletek végrehajtásával a folyó évben képesek a hiányt a GDP 3%-a alatt tartani. Továbbhaladva a kormánynak minden igyekezetével arra kell törekednie, hogy az egyszeri rendkívüli intézkedéseket váltsa fel állandóbb jellegű intézkedésekkel, a konszolidációt helyezze tartósabb alapokra a széles körű gazdasági iránymutatásoknak megfelelően.Ajánlás TANÁCSI HATÁROZAT Portugália túlzott hiányának meglétéről hozott határozat hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,(1) A Bizottság javaslatát követően a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban a Tanács 2002/923/EC határozatában [7] megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány következett be.[7]  HL L 322., 27.11.2002.11.27, 30. o.(2) A Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése értelmében a Tanács kibocsátott egy Portugáliához címzett a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó ajánlást [8]. Az ajánlás a Tanács 1997. július 7-i, a túlzott hiányra vonatkozó eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és tisztázásáról szóló 1467/97/EK rendelete 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban kitűzte a határidőt a túlzott hiány kijavítására [9], amit a helyzet feltárása utáni évben, tehát legkésőbb 2003-ban be kell fejezni.[8]  A Tanács 2002. november 5-i ajánlása.[9]  HL L 209., 2.8.1997.6 o.(3) A Szerződés 104. cikkének (12) bekezdése értelmében a Tanács túlzott hiány meglétéről szóló határozatát hatályon kívül kell helyezni, amikor az érintett tagállamban a túlzott hiány állapotát a Tanács megítélése szerint kijavították.(4) A ,kormány" és ,hiány" fogalom-meghatározások túlzott hiány eljárásról szóló jegyzőkönyvben vannak előírva az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA), második kiadásra utaló hivatkozással. A túlzott hiány eljárás adatait a Bizottság bocsátja rendelkezésre.(5) A Bizottság által Portugália 2004. március 1. előtt a Tanács 1993. november 22-i, a 475/2000/EK rendelettel [10] módosított, az Európai Közösséget létrehozó Szerződéshez csatolt túlzott hiány eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 3605/93/EK rendelete [11] értelmében küldött jelentés után rendelkezésre bocsátott adatok, valamint a Bizottság szakszolgálatai Spring 2004 előrejelzése alapján az alábbi végkövetkeztetések igazolást nyertek:[10]  HL L 58., 2000.3.3., 1. o.[11]  HL L 332, 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a Bizottság 351/2002/EK rendeletével (HL L 55,, 2002.2.26., 23. o.) módosított rendelet.- Az államháztartási hiány becsült értéke a 2003. évben a GDP 2,8%-a a 2002. évi 2,7%-al és a 2001. évi 4,4%-al szemben. A 2003. évi eredmény megfelel a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdés értelmében előírt ajánlásban foglaltaknak, különösen annak a követelménynek, hogy a költségvetési hiányt legkésőbb 2003-ig a GDP 3%-os referenciaértéke alá kell csökkenteni. 2003-ban pénzügyi korrekciót hajtottak végre a gazdaság lassulásának nyomán az eredeti kiadások fokozatos csökkentésével a 2001. évi 8,9%-ról 7,8%-ra 2002-ben és 4,1%-ra 2003-ban. Mindazonáltal a ciklusos hanyatlás, amely a 2003. évi visszaesésben teljesedett ki, jelentős 2,6 százalékpontos eltérést eredményezett a GDP növekedésének az alakulása és az eredeti költségvetési előrejelzés között abban az évben. Ennek eredményeképpen az adóbevételekben súlyos hiányok keletkeztek 2003-ban, amelyeknek a hatását két egyszeri rendkívüli intézkedéssel kellett semlegesíteni összesen a GDP 2,1%-ának megfelelő értékben.- A Bizottság szakszolgálatainak a 2004 Spring előrejelzése szerint az államháztartási hiány a GDP 3,4%-a lesz 2004-ben, tehát jelentős mértékben magasabb, mint a célul kitűzött hiány mértéke, vagyis a GDP 2,8%-a. Az eltérés alapvetően a következő tényezőknek tudható be: (i) a költségvetésben feltételezettnél valamennyivel lassabb növekedés; (ii) a 2003. évben végrehajtott egyszeri rendkívüli intézkedések alaphatásai; és (iii) az egyszeri rendkívüli intézkedések eddig ismertté vált tervezett kiváltása. Ezért további intézkedések megtétele szükséges annak megakadályozása érdekében, hogy a költségvetési hiány GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket meghaladja 2004-ben és az azt követő években.- A Bizottság Spring 2004 előrejelzésének a zárónapját követő időszakban a portugál hatóságok bejelentették azt a szándékukat, hogy további (ingatlanokkal kapcsolatos) műveleteket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy a hiány mértéke a folyó év folyamán a GDP 3%-a alatt maradjon.- Az első 2004. évi EDP értesítésben közölt adatok alapján az eladósodás mértéke a 60%-os GDP referenciaérték alatt 2003-ban, ezért a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése értelmében kibocsátott ajánlással összhangban volt, jóllehet, ez az arány 2001-től kezdődően folyamatosan növekedett, és a Bizottság szakszolgálatainak a 2004 Spring előrejelzései szerint 2004-ben meg fogja haladni a referenciaértéket.(6) Ezért a 2002/923/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, ugyanakkor a Spring előrejelzésben a költségvetés helyzetének a kiemelt kockázatai ismeretében a legfontosabb szempont, hogy a portugál hatóságok megtegyék a szükséges intézkedéseket az államháztartási hiány mértékének a GDP 3%-a alatt tartása érdekében.(7) A konszolidáció fenntarthatóvá tétele és végezetül középtávon a költségvetési egyenleg közeli vagy többletet elérő helyzetének a biztosítása céljából a széles körű gazdaságpolitikai iránymutatásokkal összhangban minden egyszeri rendkívüli intézkedést fokozatosan fel kell váltani állandóbb jellegű intézkedésekkel és a ciklusosan kiigazított költségvetési helyzetben el kell érni legalább a GDP évi 0,5 százalékpontos növekedését.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkEgy átfogó felmérés megállapításai szerint Portugáliában a Szerződés 104. cikke (7) bekezdése értelmében 2002. november 5-én Portugáliához címzett ajánlás feltételeinek megfelelően a túlzott hiány helyzet kijavítása 2003-ban befejeződött.2. cikkA 2002/923/EK határozat hatályát veszti.Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.Kelt, Brüsszel, ......-án/-én.a Tanács részéről[...]az elnök


title: Ajánlás A TANÁCS VÁGREHAJTÁSI HATÁROZATA A túlzott hiány kezelését célzó eredményes intézkedések elmulasztása miatt a Spanyolország által fizetendő pénzbírság kiszabásáról

text:
               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.27.
            COM(2016) 517 final
            Ajánlás
            A TANÁCS VÁGREHAJTÁSI HATÁROZATAA túlzott hiány kezelését célzó eredményes intézkedések elmulasztása miatt a Spanyolország által fizetendő pénzbírság kiszabásáról

               Ajánlás

               A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

               A túlzott hiány kezelését célzó eredményes intézkedések elmulasztása miatt a Spanyolország által fizetendő pénzbírság kiszabásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 6. cikkére,

               mivel:

               (1)A Tanács 2016. július 12-én elfogadott határozatában megállapította, hogy a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése értelmében 2013. június 21-én kiadott tanácsi ajánlás nyomán Spanyolország nem tett eredményes intézkedéseket a túlzott hiány kezelése érdekében.

               (2)Miután a Tanács a Szerződés 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Spanyolország nem tett eredményes intézkedéseket a túlzott hiány kiigazítása érdekében, a Bizottságnak pénzbírság kiszabására irányuló javaslatot kell a Tanács elé terjesztenie.

               (3)A Spanyolország által fizetendő pénzbírság mértéke elvileg az előző évi spanyolországi GDP 0,2 %-ának felel meg, ám ez az összeg kivételes gazdasági körülmények miatt vagy az érintett tagállam indokolással ellátott kérelme nyomán csökkenthető vagy akár el is törölhető.

               (4)Spanyolország 2015. évi GDP-je 1 081,19 milliárd EUR volt. Ennek 0,2 %-a 2 162,39 millió EUR-t tesz ki.

               (5)Az 1173/2011/EU rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint a „kivételes gazdasági körülmények” olyan körülmények, amelyek között a referenciaértéket túllépő államháztartási hiány kivételesnek tekinthető az EUMSZ 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése értelmében és az 1467/97/EK rendeletben meghatározottak alapján. Ez utóbbi rendelet szerint kivételesnek kell tekinteni a költségvetési hiány referenciaértékének túllépését, ha az i. az érintett tagállam által nem befolyásolható olyan rendkívüli esemény következménye, amely jelentős hatást gyakorol az államháztartás helyzetére, vagy ii. súlyos gazdasági visszaesésnek – vagyis a GDP volumene negatív éves növekedési ütemének, vagy a GDP volumenének a potenciális növekedéshez képest nagyon alacsony éves növekedési ütemével jellemezhető, hosszabban tartó időszak alatt felhalmozódott kibocsátási veszteségnek – az eredménye.

               (6)Spanyolország tekintetében a fenti feltételek alkalmazása az alábbi következtetésekhez vezet:

               A reál GDP növekedése tíz egymást követő negyedévben negatív volt, majd 2013 harmadik negyedévében Spanyolország ismét a gazdasági növekedés útjára lépett. A reál GDP növekedése 2014-ben elérte az 1,4 %-ot, és 2015-ben 3,2 %-ra emelkedett. A Bizottság 2016. tavaszi frissített előrejelzése szerint 2016-ban várhatóan 2,9 % lesz a reál GDP növekedése. Ez a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzéséhez képest 0,3 százalékpontos felfelé irányuló módosítást jelent, aminek hátterében az év első negyedévében tapasztalt, a vártnál erőteljesebb állami és magánfogyasztás áll. Következésképpen a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásban vizsgált, 2013–2016 közötti időszakban nem történt súlyos gazdasági visszaesés.

               Emellett a kormány által nem befolyásolható, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló rendkívüli esemény sem következett be 2013 és 2016 között. Bár a spanyolországi infláció meglepően alacsony volt, sőt 2014-ben a negatív tartományba süllyedt, ez mégsem gyakorolt jelentős hatást az államháztartásra, mivel a reál GDP-növekedés vártnál magasabb szintje nagyrészt ellensúlyozta az inflációs hatást, és a foglalkoztatás gyors bővülése és a növekedés adóintenzív összetétele további lendületet adott a hiánycsökkentésnek.

               (7)Ebből adódóan nem állnak fenn olyan kivételes gazdasági körülmények, amelyek indokolnák a pénzbírság összegének csökkentését.

               (8)2016. július 13-án Spanyolország indokolással ellátott kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy a Bizottság tegyen javaslatot a Tanácsnak a pénzbírság összegének nullára csökkentésére. Spanyolország az alábbi indokokkal támasztotta alá kérelmét:

               (9)Emlékeztetett rá, hogy a kihívásokkal teli gazdasági helyzet dacára kiemelkedő eredményeket ért el a széles körű reformprogram végrehajtása terén, ami meghatározónak bizonyult a gazdasági tevékenység és a munkahelyteremtés erőteljes fellendülésének, illetve a felhalmozott egyensúlyhiány kiigazításának előmozdítása szempontjából. Spanyolország szintén kiemelte a válságot követően végrehajtott jelentős költségvetési kiigazítást, valamint az alacsony, sőt adott esetben negatív inflációnak a költségvetési kiigazítási folyamatra és a gazdaság egészére gyakorolt káros hatását. Módszertani aggályokat is felvetett annak kapcsán, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelés értékelésének jelenlegi módszertana állítólag nem képes figyelembe venni a váratlan negatív inflációs hatásokat, és a potenciális GDP-növekedést sem tudja pontosan mérni Spanyolország esetében. Végül Spanyolország felvázolta a 2016. évi költségvetési hiány csökkentése érdekében tett intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat, és megerősítette a túlzott hiány 2017-ig történő kiigazítása iránti elkötelezettségét.

               (10)Mindezen érvek értékelése az alábbi megállapításokhoz vezet.

               (11)A spanyol gazdaság jelentős átalakuláson ment keresztül az elmúlt években. Ez többek között a kihívásokkal teli gazdasági helyzetben végrehajtott reformoknak köszönhető, amelyek elősegítették a merev munkaerő- és termékpiaci struktúrák kezelését. 2014 elején sikeresen lezárult a spanyolországi pénzügyi intézmények feltőkésítésére irányuló pénzügyi támogatási program, és ezzel összefüggésben nagy horderejű strukturális reformok valósultak meg, ami megteremtette a gazdasági fellendülés szilárd alapját. Spanyolország a program befejezése után további strukturális reformokat hajtott végre, többek között megreformálta a fizetésképtelenségre vonatkozó keretet, befejezte a bankszektor szerkezetátalakítását, átszervezte a közigazgatást és független költségvetési tanácsot hozott létre. A monetáris politikára és a megerősített euróövezeti irányítási keretre támaszkodva mindez a tőkebeáramlás élénkülését és a pénzügyi feltételek javulását ösztönző helyzetet teremtett. 2013 második felében újra növekedésnek indult a gazdaság, így jól haladt a belső és a külső egyensúly helyreállítása, amihez a reformoknak köszönhető versenyképesség-javulás is hozzájárult. A fellendüléshez társuló erőteljes munkahelyteremtést a bérnövekedés folyamatos kordában tartása és a munkaerő-piaci reformok hatása is ösztönzi. A gazdasági egyensúly helyreállítása terén tett előrelépések ellenére azonban továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenézni, hiszen az állami és a magánszektor nagy adósságállománya miatt – ami a nettó külső kötelezettségek kiugróan magas szintjében is megmutatkozik – az ország ki van téve a piaci hangulat változásaiból eredő kockázatoknak, és a változatlanul magas munkanélküliség visszaveti a gazdasági kiigazítást.

               (12)Spanyolország ugyan a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket a túlzott hiány kezelése érdekében, azt azonban el kell ismerni, hogy az ország a túlzott hiány mérséklése érdekében már számottevő költségvetési kiigazítást hajtott végre 2012. évi és kisebb mértékben 2013. évi költségvetésében is. A költségvetési kiigazítás terén tett jelentős strukturális erőfeszítéseket a társadalmi összetartásra is kiható nehéz gazdasági körülmények nyomán kialakult konszolidációs kifáradás követte, amire a 2016. július 12-i tanácsi határozat is rámutatott. Tény, hogy a 2013 harmadik negyedéve óta tartó erőteljes gazdaságélénkülés dacára Spanyolország a legutóbbi tanácsi ajánlásban vizsgált időszakban folyamatosan kedvezőtlen gazdasági feltételeket tapasztalt. 2013-ban a kibocsátási rés elérte a potenciális GDP −8.5 %-át, és a gyors ütemű javulás ellenére 2015-ben még mindig erősen negatív, −4.0 % volt. A munkanélküliségi ráta 2013-ban 26,1 %-on tetőzött, a társadalmi kirekesztés és egyenlőtlenség pedig a válságot követően tovább súlyosbodott, így 2014-ben a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők összesített aránya 29,2 %-kal uniós szinten a legmagasabbak között volt.

               (13)Ebben az összefüggésben elmondható, hogy bár az elmúlt években bevezetett intézkedések némelyike közvetlen negatív hatást gyakorolt az államháztartásra, közép- és hosszú távon összességében mégis fellendíthetik a növekedést és a foglalkoztatást, és így az államháztartás fenntarthatóságához is hozzájárulhatnak. A társadalombiztosítási járulékok fizetése alóli mentességek, illetve a kedvezményes járulékfizetés lehetőségei táplálták a tartós költségvetési hiányt, ugyanakkor bizonyos mértékben a társadalmi kohéziót is fokozták, mivel az alacsonyabb jövedelmű, illetve kevésbé képzett munkavállalókra és az új határozatlan idejű munkaszerződésekre irányultak. A 2014 végén elfogadott – egyébként alulfinanszírozott – adóreformok célja, hogy fokozottan növekedésbaráttá tegyék az adórendszert, valamint javítsák az adóügyi irányítást és méltányosságot.

               (14)A 2016-os évet illetően a spanyol kormány – ügyvivői minőségében – hiánycsökkentő intézkedéseket vezetett be a Spanyolország által a túlzott hiány időben történő kiigazításának biztosítása érdekében végrehajtandó intézkedésekről szóló, 2016. március 9-i bizottsági ajánlásnak megfelelően, ami üdvözlendő fejlemény. A tartományi kormányzatokra vonatkozó költségvetési fegyelem érvényesítését célzó nemzeti jogi előírások végrehajtása érdekében a kormány április 6-án 12 tartományi kormányzatot felszólított, hogy a 2016. évi hiánycéljaiknak való megfelelés biztosítása érdekében hagyják jóvá a költségvetési előirányzatok csökkentését. Míg az érintett kormányzatok által eddig elfogadott 2016. évi kiadáscsökkentések jócskán elmaradnak a 2016. évi stabilitási programban szereplő elvárt összegektől, Spanyolország központi kormánya jóváhagyta a költségvetési előirányzatoknak a GDP mintegy 0,2 %-ának megfelelő csökkentését. Július 13-án a spanyol ügyvivő kormány bejelentette, hogy elkötelezett a további szükséges hiánycsökkentő intézkedések bevezetése iránt. Ami a bevételi oldalt illeti, a társasági adóról szóló törvény módosításai – amelyek elfogadása közvetlenül az új kormány megalakulása után esedékes – a tervek szerint ellensúlyozni fogják a társasági adó részletfizetésére (pagos fraccionados) vonatkozó szabályok változása miatt 2016-ban várható, a GDP mintegy 0,5 %-ának megfelelő bevételkiesést, így biztosítva, hogy a társaságiadó-bevétel elérje a 2016. évi stabilitási programban meghatározott szintet. Ami a kiadási oldalt illeti, közeledik a központi kormányzat költségvetési évének lezárása (amelyről július 14-én határoztak), és ez 2016 második felében elősegítheti a túlköltekezés megfékezését. Mindazonáltal az említett intézkedéseket továbbra is jelentős végrehajtási kockázatok övezik, különösen abban a tekintetben, hogy a parlament időben elfogadja-e a társasági adóról szóló törvény szükséges módosításait, és azok képesek lesznek-e ellensúlyozni a társaságiadó-bevételek várható kiesését. A kormány további adócsalás elleni intézkedések végrehajtására is kötelezettséget vállalt.

               (15)Spanyolország a Bizottsághoz benyújtott indokolással ellátott kérelmében szintén kiemelte az alacsony, sőt adott esetben negatív inflációnak a költségvetési kiigazítási folyamatra és a gazdaság egészére gyakorolt káros hatását. Amint azt a 2016. július 12-i tanácsi határozat is megállapította, 2013 és 2015 között a (GDP-deflátorral mért) spanyolországi infláció valóban jóval elmaradt az ajánlást alátámasztó makrogazdasági alapforgatókönyvben megadottól (sőt 2014-ben negatívvá vált és elérte a –0,4 %-ot). Mindazonáltal az alacsony, sőt negatív inflációnak a spanyolországi költségvetési eredményekre gyakorolt hatását nagyrészt ellensúlyozta a vártnál magasabb reál GDP-növekedés.

               (16)Spanyolország módszertani aggályokat is felvetett annak kapcsán, hogy az eredményes intézkedésekre vonatkozó jelenlegi módszertan Spanyolország esetében állítólag nem képes figyelembe venni a váratlan negatív inflációs hatásokat, és a potenciális GDP-növekedést sem tudja pontosan mérni. A Spanyolország által végrehajtott strukturális kiigazítások esetleges alábecslését illetően szem előtt kell tartani, hogy a Bizottság a potenciális növekedés becslésekor a közösen elfogadott és a Tanács által jóváhagyott, termelési függvényen alapuló módszertant alkalmazza. A negatív infláció hatásai tekintetében a Bizottság elemzése keretében elismeri, hogy a költségvetési felügyelet vonatkozásában alkalmazott – az államháztartási egyenlegre vonatkozó adatoknak a potenciális kibocsátási előrejelzések alapján történő kiigazításán alapuló – módszertan negatív inflációs sokk esetén valóban a strukturális kiigazítás alábecsléséhez vezethet. Ezt a megközelítést ugyanakkor kiegészíti a költségvetési kiigazítás úgynevezett alulról építkező mérése, amelynek során megvizsgálják a kiadási célok teljesülését, a bevételi oldalon pedig a tervezett diszkrecionális intézkedések végrehajtását. A strukturális egyenleg változásával ellentétben az alulról építkező mérés nagy valószínűséggel túlbecsli a negatív inflációs sokkot követő költségvetési kiigazítást. Spanyolország esetében az alulról építkező módszertan is azt mutatja, hogy 2013 és 2015 között nem valósult meg kumulált erőfeszítés annak ellenére, hogy az ajánlás a GDP 3,0 %-ának megfelelő kumulált strukturális kiigazítást szorgalmazott.

               (17)A Spanyolország által benyújtott indokolással ellátott kérelmet és a fentieket figyelembe véve – különös tekintettel a spanyol kormány által 2012 óta végrehajtott és jelenleg is folyamatban lévő, mélyreható strukturális reformokra, a 2013. júniusi tanácsi ajánlásban vizsgált időszakban fennálló, kihívásokkal teli gazdasági helyzetre, a spanyol ügyvivő kormány által az indokolással ellátott kérelemben bejelentett hiánycsökkentési kötelezettségvállalásokra, továbbá a Spanyolország által a túlzott hiány időben történő kiigazításának biztosítása érdekében végrehajtandó intézkedésekről szóló, 2016. március 9-i bizottsági ajánlásnak megfelelően bevezetett konszolidációs intézkedésekre – a GDP 0,2 %-ának megfelelő összegű pénzbírság eltörlése indokoltnak minősül,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2013. június 21-i tanácsi ajánlás szerinti eredményes intézkedések végrehajtásának elmulasztása miatt Spanyolországra kivetendő, a GDP 0,2 %-ának megfelelő pénzbírság törlésre kerül.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006SC1443

Ajánlás a Tanács határozata az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról  /* SEC/2006/1443 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 14.11.2006SEC(2006) 1443 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. Háttér: a túlzott hiány esetén követendő eljárás Lengyelország esetébenA túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[1] szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi.A Bizottság 2004 tavaszi gazdasági előrejelzései[2] alapján – amelyek 2003-ra a GDP 4,1%-ának megfelelő hiányt mutattak ki[3] – a Bizottság a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban 2004. május 12-én túlzott hiány esetében követendő eljárást kezdeményezett Lengyelországgal szemben[4]. Lengyelország 2004 májusában benyújtotta konvergenciaprogramját, amellyel kapcsolatban a Tanács a Bizottság ajánlásából kiindulva 2004. július 5-én véleményt nyilvánított[5]. A Bizottság ajánlásából kiindulva ugyanakkor a Tanács a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Lengyelország túlzott hiánnyal rendelkezik, és ennek következtében a 104. cikk (7) bekezdésének alapján a hiány korrekciójára vonatkozó ajánlást bocsátott ki a lengyel hatóságok számára[6]. Ezen ajánlásban a Tanács felkérte a lengyel hatóságokat arra, hogy „ a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg a jelenlegi túlzott hiányt ” és „ középtávú keretek között hozzanak intézkedéseket azon célkitűzésük elérése érdekében, hogy a hiányt 2007-ig hihető és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkentsék, a Tanács 2004. július 5-i, a 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló véleményében meghatározott, a hiány csökkenéséhez vezető pályával összhangban ” az alábbi éves célkitűzésekkel: „a GDP 5,7%-a 2004-ben, a GDP 4,2%-a 2005-ben, a GDP 3,3%-a 2006-ban és a GDP 1,5%-a 2007-ben” . A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására „ a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében ”. A lengyel hatóságoknak azt is ajánlották, hogy „ lehetséges többletbevételek elkülönítésével csökkentsék a központi költségvetési hiányt” . A Tanács ezenkívül felkérte a lengyel hatóságokat, hogy „gondoskodjanak az eladósodási ráta növekedésének megállításáról” .2. A túlzott hiány esetében követendő eljárásban szereplő államháztartási adatok és a rendszerszerű nyugdíjreformA nyugdíjrendszerek ágazati besorolásáról szóló 2004. március 2-i Eurostat-határozat leszögezte, hogy a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek nem sorolhatók a társadalombiztosítási rendszerek közé, ezért nem tekinthetők az államháztartás részének. E kerethatározat végrehajtása előtt kétoldalú megbeszéléseket kellett folytatni a tagállamokkal.Az említett határozatot követő megbeszéléseken az Eurostat elismerte, hogy „egyes tagállamoknak a határozat végrehajtása során átmeneti időszakra lehet szükségük, hogy elkerüljék a költségvetési politikájukban bekövetkező zavarokat” [7]. Az Eurostat hároméves átmeneti időszakot állapított meg, amely a 2007. április 1-jén esedékes első költségvetési adatbejelentéssel ér véget.Lengyelország az 1999-ben végrehajtott nyugdíjreform okán jelenleg kihasználja az átmeneti időszak lehetőségét. Ezért a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek által beszedett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb bevételeket (illetve a felmerült kiadásokat) államháztartási bevételként (illetve kiadásként) tartották nyilván, ami az e nélkül számítottnál valamelyest kisebb hiány- és adósságadatokat eredményezett. Az átmeneti időszak végével csak a nyugdíjreform okozta költségeket figyelembe vevő számítás lesz érvényes.A nyugdíjjárulékokból származó bevételek mintegy 20%-a a felosztó-kirovó rendszerből átkerült a rögzített járulékú teljes tőkefedezeti nyugdíjrendszerbe. Noha a reform javítja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, rövid távon kedvezőtlen hatást gyakorol a költségvetésre: a nem régi információk alapján a reform éves költsége a GDP mintegy 2%-a lesz 2006-ban és 2007-ben.A Tanács által 2004. július 5-én jóváhagyott hiánycsökkentési pálya nem vette figyelembe az 1999-ben végrehajtott lengyel nyugdíjreform költségét. Abban az időpontban, amikor a Tanács az első lengyel konvergenciaprogramot értékelte (2004. július 5.), a lengyel nyugdíjreform éves költségét a GDP 1,6 százalékpontra becsülték. Ezzel összhangban a Tanács a programról alkotott véleményében kijelentette, hogy a „hiány tervezett értékeit lehet, hogy 1,6 százalékponttal felfelé kell kiigazítani” . Tekintve a 2007-re a GDP 1,5%-ában meghatározott hiánycélt – és figyelembe véve a költségvetési konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatokat – a Tanács véleményében megállapította, hogy „a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem biztos, hogy elegendő ahhoz, hogy a program időtartama alatt” [azaz 2007-ig] „a hiányt a GDP 3%-a alá csökkentse” .3. A költségvetés alakulása 2005-igA 2004. július 5-i tanácsi ajánlásban kitűzött 2004. november 5-i határidő lejárta után a Bizottság a Tanácsnak címzett 2004. december 14-i közleményében megállapította, hogy – a 2005. évi hiánycélt figyelembe véve – Lengyelország esetében nincs szükség további intézkedésekre a túlzott hiány esetében követendő eljárás során[8].A Tanács 2005. február 17-én a Bizottság ajánlása alapján véleményt[9] nyilvánított Lengyelország 2004. novemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramjáról. Az aktualizált program a 2007-es hiánycélt felfelé módosította, mivel úgy látta, hogy az államháztartási hiány a GDP 5,4%-ának megfelelő 2004-es értékről 2007-ig fokozatosan a GDP 2,2%-ára csökken (szemben a GDP 1,5%-ának megfelelő korábbi 2007-es céllal). A felfelé történő korrekciót a tartósan erős (a programban évente átlagosan több mint 5%-ra előre jelzett) növekedés ellenére hajtották végre, míg a 2004–2006 közötti évek megvalósult hiányértékeit illetve hiány-előrejelzéseit mind csökkentették. A Tanács véleményében rámutatott a konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatokra és arra figyelmeztetett, hogy „a hiányszintet körülbelül 1,5 százalékponttal felfelé kell kiigazítani. Ez a kiigazítás azt jelenti, hogy az aktualizált program alapján és a további megtakarítási intézkedések hiányában Lengyelország nem tudja 3% alá szorítani a hiányt a program utolsó évében” , mivel a 2007-es hiánycél a nyugdíjreform költségeit figyelembe véve a GDP 3,7%-át tenné ki. A Tanács emellett felhívta a figyelmet a költségvetési konszolidáció tervében előirányzott intézkedések késleltetett vagy befejezetlen végrehajtásának kockázatára. Ezzel összhangban a Tanács felkérte Lengyelországot többek között a költségvetési kiigazítás 2005 utáni erősítésére és a 2007-es hiánycél csökkentésére. Az intézkedéseknek csak kis részét hajtották végre, mindazonáltal a 2005. évi költségvetés eredménye a GDP 2,5%-ának megfelelő hiánnyal a vártnál jobbnak bizonyult.4. A költségvetés alakulása 2006-ban és a 2007-es kilátásokA 2005. február 17-i tanácsi ajánlásban megfogalmazott kérés ellenére a 2006. januári aktualizált konvergenciaprogram csak az államháztartási hiány lassú (a 2006–2008 közötti időszakban évente átlagosan a GDP mintegy 0,3%-ának megfelelő mértékű) csökkentését célozta meg annak érdekében, hogy a parlamenti ciklus végéig (azaz 2009 végéig) teljesítsék a költségvetési konvergenciakritériumokat. Noha a 2004–2006 közötti időszak megvalósult hiányértékeit és hiány-előrejelzéseit újra lefelé módosították, a program megerősítette a GDP 2,2%-ának megfelelő (a nyugdíjreform költségei nélkül számított) 2007-es hiánycélt. Sőt, a program a GDP 0,4%-ának megfelelő értékkel felfelé módosította a nyugdíjreform költségét. A nyugdíjreform költségeivel számított 2007-es hiánycél magasabb volt, mint a korábbi aktualizált programban (a GDP 4,1%-a a GDP 3,7%-ához képest), mivel a nyugdíjreform költségei az aktualizált becslések szerint 2007-ben várhatóan elérik a GDP 1,9%-át.A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2006. március 14-én véleményt fogadott el Lengyelország 2006. januári aktualizált konvergenciaprogramjáról. A Tanács rámutatott a költségvetési konszolidációs stratégiához kapcsolódó számos kockázatra, például a programidőszak utolsó évének (2008) növekedésével kapcsolatos meglehetősen derűlátó feltételezésekre, az adórugalmassággal kapcsolatos meglehetősen optimista feltételezésekre és a szociális terhek nyomása miatt a kiadások visszafogásával kapcsolatos esetleges problémákra. A Tanács megállapította, hogy „a konvergenciaprogram — némi előrelépés prognosztizálása mellett — nem tervezi a túlzott hiány hatékony kiigazítását 2007-re (…) és a Bizottság a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretén belül további lépéseket szándékozik ajánlani a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtaknak megfelelően” . A Tanács ezenkívül megemlítette, hogy a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül, amelyet a közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program adatai alapján számítanak) tervezett kiigazítása várhatóan évente átlagosan a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben javul a programidőszak során.A 2007. évi költségvetés (2006. szeptember 27-én elfogadott) tervezetében a 2006-os államháztartási hiányt a GDP 2,1%-ára becsülik (a nyugdíjreform költségei nélkül), szemben a 2006. januári aktualizált konvergenciaprogramban a GDP 2,6%-ában meghatározott céllal (és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. júliusi tanácsi ajánlásban szereplő 3,3%-kal). A kedvezőbb eredmény az előre jelzettnél lendületesebb növekedésnek, valamint a kiadások visszafogottabb növekedésének (különösen a tervezettnél alacsonyabb szintű állami beruházásoknak) köszönhető magasabb bevételekre (főként személyi jövedelemadóra) vezethető vissza. A 2007. évi költségvetés tervezetében a lengyel kormány a következő évekre az alábbi hiánycélokat határozta meg: 1,7% 2007-ben, 1,2% 2008-ban, és 0,5% 2009-ben.A GDP 1,7%-ában meghatározott módosított 2007-es hiánycél (a nyugdíjreform költségei nélkül) már megközelíti, de még mindig meghaladja a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban meghatározott, a GDP 1,5%-ának megfelelő eredeti hiánycélt. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint azonban a 2007-es hiány a GDP 2%-a lesz (a nyugdíjreform költségei nélkül). A Bizottság szolgálatai óvatosabban becsülik a bevételeket, különösen a közvetlen adók esetében (ahol a nominális bevételnövekedés 9,7% az adósávok tervezett indexálása és a családi adókedvezmények bevezetése ellenére, szemben a GDP feltételezett 6,2%-os nominális növekedésével). A 2007-es költségvetés kimenetelét illetően a helyi önkormányzatok szintjén is tapasztalható némi bizonytalanság. A 2007-es költségvetési tervezettel nem teljesen összhangban lévő jogszabályok elfogadása miatt valószínűleg a társadalombiztosítási kiadások is magasabbak lesznek.A költségvetés alakulása, 2005–2008a GDP %-ában, kivéve ellenkező értelmű utalás esetén | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |A nyugdíjreform költsége(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Államháztartási egyenleg az Eurostat-határozat figyelembe vételével | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Elsődleges egyenleg | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Strukturális egyenleg(1) | −2,3 | −2,3 | n.a. | −2,1 | n.a. | −1,8 | n.a. |Strukturális elsődleges egyenleg(1) | 0,2 | 0,1 | n.a. | 0,3 | n.a. | 0,6 | n.a. |Bruttó államadósság | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm Reál GDP-növekedés (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Kibocsátási rés | −0,3 | 0,4 | n.a. | 0,3 | n.a. | 0,1 | n.a. |(1) Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (Lengyelország esetében nullával egyenlő). (2) A nyugdíjreform költsége a következő adatok különbsége i.) az ESA 95 szabályok és a 2004. március 2-i Eurostat-határozat alapján számított államháztartási hiány és ii.) az alternatív államháztartási hiány, amely akkor lenne érvényes, ha a nyugdíjrendszert továbbra is az államháztartási szektorba sorolnák. (3) A politika változatlanságával élő feltételezés. Források: A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése (BIZ) és a lengyel pénzügyminisztérium (PM) által adott 2007. évi költségvetési adatok. |5. KövetkeztetésekA fenti értékelés alapján az alábbi következtetések vonhatók le:-  A 2007-es hiánycél (a GDP 1,7%-a a nyugdíjreform költségei nélkül) a 2004–2006 közötti időszak vártnál jobb költségvetési eredményei ellenére magasabb, mint a Tanács által 2004 júliusában jóváhagyott hiánycél (a GDP 1,5%-a).-  A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiány a GDP 2,0%-a lesz, azaz a GDP 0,3%-ával több, mint a lengyel hatóságok által előirányzott érték.-  2007-ben véget ér a nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására engedélyezett átmeneti időszak, és a meghatározott járulékú tőkefedezeti nyugdíjalapok tovább már nem sorolhatók az államháztartási körbe. Emiatt felfelé kell módosítani a lengyel hiánycélokat. 2007 esetében (a nyugdíjreformok költségei nélkül) a GDP 1,7%-ában meghatározott hiánycél a nyugdíjreformok költségeinek beszámításával a GDP mintegy 3,7%-ára módosul. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány (a nyugdíjreform költségeivel együtt) eléri a GDP 4%-át.-  Figyelembe véve, hogy a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiány az előirányzottnál is magasabb lesz, ez az érték jóval a GDP 3%-ában megállapított referenciaérték felett van és nem tekinthető összhangban lévőnek a Tanács által a túlzott hiány megszüntetésére előírt 2007-es határidőre vonatkozó ajánlással.Ezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a lengyel hatóságok által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, 2004. júliusi tanácsi ajánlás nyomán hozott intézkedések – a lengyel költségvetési helyzet javulása ellenére – nem elegendőek a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetésére és azt ajánlja, hogy a Tanács a 104. cikk (8) bekezdése értelmében[10] hozzon ezzel összhangban lévő határozatot.Az államháztartási egyenlegre vonatkozó célok, eredmények és a nyugdíjreform költségei (a GDP %-ában)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |KP 2004. május | NyRK nélkül | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | n.a. |NyRK becslés | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | n.a. |NyRK-val együtt* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | n.a. |KP 2004. november | NyRK nélkül | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | n.a. |NyRK becslés | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n.a. |NyRK-val együtt* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | n.a. |KP 2006. január | NyRK nélkül | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |NyRK becslés | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |NyRK-val együtt* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |KAB 2006. október | NyRK nélkül | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |és a 2007. évi költségvetési tervezet | NyRK becslés | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |NyRK-val együtt* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |NyRK: a nyugdíjreform költsége; KP: konvergenciaprogram; KAB: költségvetési adatbejelentés * A 2007 tavaszától alkalmazandó meghatározás szerinti államháztartási egyenleg |AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelenségének a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (8) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:(1) A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott államháztartási hiányt.(2) A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet[11], amelyet a túlzott államháztartási hiány azonnnali korrekciójának elősegítése érdekében fogadtak el.(3) Az amszterdami Európai Tanács 1997. június 17-i állásfoglalása[12] ünnepélyesen felkéri valamennyi részt vevő felet – azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot – a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum következetes és időben történő végrehajtására.(4) A nyugdíjrendszerek ágazati besorolásáról szóló 2004. március 2-i Eurostat-határozat[13] leszögezte, hogy a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek nem sorolhatók a társadalombiztosítási rendszerek közé. E rendszer ezért nem tekinthető az államháztartás részének. E kerethatározat végrehajtása előtt kétoldalú megbeszéléseket kellett folytatni a tagállamokkal. Az említett megbeszéléseken az Eurostat elismerte, hogy „egyes tagállamoknak a határozat végrehajtása során átmeneti időszakra lehet szükségük, hogy elkerüljék a költségvetési politikájukban bekövetkező zavarokat” [14] . Az Eurostat által engedélyezett átmeneti időszak a 2007. április 1-jén esedékes első költségvetési adatbejelentéssel ér véget. Lengyelország úgy döntött, hogy kihasználja az átmeneti időszak lehetőségét. Ezért a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek által beszedett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb bevételeket (illetve a felmerült kiadásokat) államháztartási bevételként (illetve kiadásként) tartották nyilván, ami az e nélkül számítottnál kisebb hiány- és adósságadatokat eredményezett.(5) A 2004. július 5-i 2005/183/EK tanácsi határozat[15] a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Lengyelország esetében túlzott hiány áll fenn.(6) A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács 2004. július 5-én egy ajánlást is elfogadott, amelyet a lengyel hatóságoknak címzett abból a célból, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint hogy hozzanak középtávú intézkedéseket annak a célkitűzésnek a megvalósítása érdekében, hogy 2007-re a hiányt – a hatóságok által 2004 májusában benyújtott, és a Tanács 2004. július 5-i véleményében jóváhagyott konvergenciaprogramban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban – hiteles és fenntartható módon a GDP kevesebb mint 3%-ára csökkentsék, az alábbi éves célok mellett: a GDP 5,7%-a 2004-ben, a GDP 4,2%-a 2005-ben, a GDP 3,3%-a 2006-ban és a GDP 1,5%-a 2007-ben. A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására „ a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében ”.(7) A Tanács által 2004. július 5-én jóváhagyott hiánycsökkentési pálya nem vette figyelembe az 1999-ben végrehajtott nyugdíjreform költségét. A nyugdíjjárulékokból származó bevételek mintegy 20%-a a felosztó-kirovó rendszerből átkerült a rögzített járulékú teljes tőkefedezeti nyugdíjrendszerbe. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásában a Tanács kifejezetten figyelembe vette, hogy a hiánycélokat a lengyel nyugdíjreformnak az éves szinten a GDP 1,5%-ára becsült költségével felfelé kell majd módosítani. Ennek fényében, és a költségvetési konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatokat is figyelembe véve a Tanács a 2004. májusi konvergenciaprogramról kinyilvánított véleményében megállapította, hogy „a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem biztos, hogy elegendő ahhoz, hogy a program időtartama alatt” [azaz 2007-ig] „a hiányt a GDP 3%-a alá csökkentse” .(8) A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban kitűzött 2004. november 5-i határidő lejárta után a Bizottság a Tanácsnak címzett 2004. december 14-i közleményében megállapította, hogy – mivel a lengyel kormány eredményes intézkedéseket foganatosított a 2005-ös hiánycél megvalósítására – Lengyelország esetében nincs szükség további intézkedésekre a túlzott hiány esetében követendő eljárás során[16].(9) A Tanács 2005. február 17-én véleményt nyilvánított Lengyelország 2004. novemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramjáról. Az aktualizált program a 2007-es – a 2004. májusi konvergenciaprogramban meghatározott 1,5%-os – hiánycélt felfelé módosította, a GDP 2,2%-ára, azaz a nyugdíjreform költségét beszámítva a GDP 3,7%-ára. A felfelé történő korrekciót a tartósan erős (a programban évente átlagosan több mint 5%-ra előre jelzett) növekedés ellenére hajtották végre, míg a 2004–2006 közötti évek megvalósult hiányértékeit illetve hiány-előrejelzéseit mind csökkentették. A Tanács felhívta a figyelmet a költségvetési konszolidációs intézkedések késleltetett vagy befejezetlen végrehajtásának kockázatára. A költségvetési konszolidációs stratégiával kapcsolatos kockázatok tekintetében a Tanács felkérte Lengyelországot – többek között – a költségvetési kiigazítás 2005 utáni erősítésére és a 2007-es hiánycél csökkentésére. Az intézkedéseknek csak kis részét hajtották végre, mindazonáltal a 2005. évi költségvetés eredménye a GDP 2,5%-ának megfelelő hiánnyal a vártnál jobbnak bizonyult.(10) A Tanács 2006. március 14-én véleményt fogadott el Lengyelország 2006. januárjában benyújtott aktualizált konvergenciaprogramjáról. Az aktualizált program az államháztartási hiány lassú (a 2006–2008 közötti időszakban évente átlagosan a GDP mintegy 0,3%-ának megfelelő mértékű) csökkentését célozta meg annak érdekében, hogy a parlamenti ciklus végéig (azaz 2009 végéig) teljesítsék a költségvetési konvergenciakritériumokat. Noha a 2004–2006 közötti időszak megvalósult hiányértékeit és hiány-előrejelzéseit újra lefelé módosították, a program megerősítette a GDP 2,2%-ának megfelelő (a nyugdíjreform költségei nélkül számított) 2007-es hiánycélt. A nyugdíjreform költsége miatti felfelé módosítás eredményeként a 2007-es hiánycél a GDP 0,4 százalékpontjával meghaladja a korábbi aktualizált programban foglalt hiánycélt (a GDP 4,1%-a a GDP 3,7%-ával szemben). A Tanács rámutatott a költségvetési konszolidációs stratégiához kapcsolódó számos kockázatra, például a programidőszak utolsó évének (2008) növekedésével kapcsolatos meglehetősen derűlátó feltételezésekre, az adórugalmassággal kapcsolatos meglehetősen optimista feltételezésekre és a szociális terhek nyomása miatt a kiadások visszafogásával kapcsolatos esetleges problémákra. A Tanács megállapította, hogy „a konvergenciaprogram – némi előrelépés prognosztizálása mellett – nem tervezi a túlzott hiány hatékony kiigazítását 2007-re (…)”. A Tanács ezenkívül megemlítette, hogy a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül, amelyet a közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program adatai alapján számítanak) tervezett kiigazítása várhatóan évente átlagosan a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben javul a programidőszak során.(11) A 2007. évi költségvetés (2006. szeptember 27-én elfogadott) tervezete a 2006-os államháztartási hiányt a GDP 2,1%-ára becsüli (a nyugdíjreform költségei nélkül), szemben a 2006. januári aktualizált konvergenciaprogramban a GDP 2,6%-ában meghatározott céllal (és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. júliusi tanácsi ajánlásban szereplő 3,3%-kal). A kedvezőbb eredmény az előre jelzettnél lendületesebb növekedésnek, valamint a kiadások visszafogottabb növekedésének (különösen a tervezettnél alacsonyabb szintű állami beruházásoknak) köszönhető magasabb bevételekre (főként személyi jövedelemadóra) vezethető vissza. A 2007. évi költségvetés tervezete a következő évekre az alábbi hiánycélokat határozta meg: 1,7% 2007-ben, 1,2% 2008-ban, és 0,5% 2009-ben.(12) A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetése céljából foganatosított intézkedések értékelése az alábbi következtetésekhez vezet:-  A 2007-es költségvetés tervezetében meghatározott módosított 2007-es hiánycél (a GDP 1,7%-a a nyugdíjreform költségei nélkül) magasabb, mint a Tanács 2004 július 5-i ajánlásában a túlzott hiány megszüntetésére jóváhagyott hiánycél (a GDP 1,5%-a). A 2007-es hiánycél módosítása annak ellenére történt, hogy a hiányértékek a 2004–2006 közötti időszakban jóval alacsonyabban alakultak, mint az ajánlásban várták.-  A 2007. április 1-jén esedékes első adatbejelentéssel véget ér a nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására engedélyezett átmeneti időszak. A nyugdíjreform költségének beszámítása miatt a 2007-es hiánycél a GDP 3,7%-ára módosul.-  A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiány a a GDP 0,3%-ával több, mint a lengyel hatóságok által előirányzott érték. Főként a közvetlen adókból származó bevételek lesznek várhatóan alacsonyabbak, mint a hatóságok tervezik, míg a szociális kiadások és az állami beruházások valószínűleg magasabbak lesznek.-  Ez ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a 2007-es hiány jóval meghaladja majd a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket, ami nem áll összhangban a Tanács által a túlzott hiány megszüntetésére előírt 2007-es határidőre vonatkozó ajánlásokkal.Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban Lengyelország hozzájárult a Tanács 2004. július 5-i ajánlásának közzétételéhez[17].ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Tanács 2004. július 5-én tett, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlása nyomán Lengyelország által végrehajtott intézkedések eredménytelennek bizonyulnak a túlzott hiány Tanács által előírt határidőn belüli megszüntetéséhez.2. cikkEnnek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[2] A Bizottság 2004. tavaszi gazdasági előrejelzése figyelembe vette a Lengyelország által 2004 márciusában jelentett adatokat.[3] A szokásos eljárásoknak megfelelően időközben módosították a 2003-as hiányadatot, értéke most a GDP 4,7%-a.[4] Lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm)[5] HL C 320., 2004.12.24., 15. o.[6] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát, továbbá az Eurostat államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvének I.1.3., „A tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolása és az államháztartásra gyakorolt hatás” című fejezetét. A kézikönyv elérhető az alábbi internetes címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A túlzott deficit esetén követendő eljárás alatt a Tanács ajánlásai nyomán a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta, Lengyelország és Szlovákia által foganatosított intézkedésekről, SEC(2004) 1630.[9] HL C 136., 2005.6.3., 23. o.[10] A 104. cikk (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásait a meghatározott időn belül nem követte eredményes intézkedés, nyilvánosságra hozhatja az ajánlásokat. Az Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban (HL C 236., 1997.8.2., 1. o.) azonban Lengyelország már 2004 júliusában hozzájárult az ajánlás közzétételéhez (lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[12] HL L 236., 1997.8.2., 1. o.[13] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát, továbbá az Eurostat államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvének I.1.3., „A tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolása és az államháztartásra gyakorolt hatás” című fejezetét. A kézikönyv elérhető az alábbi internetes címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[14] Ugyanott.[15] HL L 62., 2005.3.9., 18. o.[16] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: A túlzott deficit esetén követendő eljárás alatt a Tanács ajánlásai nyomán a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta, Lengyelország és Szlovákia által foganatosított intézkedésekről, SEC(2004) 1630.[17] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf


title: Ajánlás: a Tanács határozata a cseh köztársasági túlzott hiány fennállásáról szóló 2005/185/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                    AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                      Brüsszel, 7.5.2008
                                                      SEC(2008) 571 végleges
                                           Ajánlás:
                                A TANÁCS HATÁROZATA
   a cseh köztársasági túlzott hiány fennállásáról szóló 2005/185/EK határozat hatályon
                                      kívül helyezéséről
                                  (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                    INDOKOLÁS
   1.        HÁTTÉR
   A Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és
   meghatározza az annak felismerésére és megszüntetésére szolgáló eljárást. A túlzott hiány
   esetén követendő eljárást (EDP) tovább részletezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet1, amely
   a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése
   értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két
   kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiány túllépi-e a GDP
   3%-ának megfelelő referenciaértéket (kivéve, ha a hiány aránya jelentősen és folyamatosan
   csökken, és közelít a referenciaértékhez; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és
   átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósság túllépi-e a
   GDP 60%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az adóssághányad elegendő
   mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).
   A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel
   összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához
   kapcsolódó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi
   rendelet2 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és
   október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó
   változókra vonatkozó adatokat3.
   2004. május 12-én a Bizottság a 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával
   kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindítását a Cseh Köztársasággal
   szemben, a 2003-as pénzügyi évben a GDP 12,9%-ának megfelelő államháztartási hiány miatt
   (a GDP 5,9%-a, az állami garanciák elszámolásával kapcsolatos, jelentősebb egyszeri
   intézkedés kizárásával)4. A Tanács 2004. július 5-én – a 104. cikk (6) bekezdésével
   összhangban – a Bizottság ajánlására megállapította5, hogy a Cseh Köztársaság túlzott
   hiánnyal rendelkezik. Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a 104. cikk
   (7) bekezdése alapján ajánlásokat intézett a Cseh Köztársasághoz azzal a céllal, hogy a túlzott
   költségvetési hiányt legkésőbb 2008-ra szüntesse meg.
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   2
           HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
           módosított rendelet.
   3
           A Cseh Köztársaság legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
           SEC(2004) 575. Időközben a 2003-as hiány eredményét lefelé módosították, a GDP 6,6%-ára (már nem
           tartalmaz egyszeri intézkedést).
   5
           HL L 62., 2005.3.9, 20. o.
HU                                                        2                                                    HU
 ---pagebreak---    Tekintettel a 2006. júniusi választások előtt előterjesztett költségvetési terveken alapuló
   előrejelzésre, amely 2007-ben a költségvetés jelentős csúszásaival számol, valamint azzal,
   hogy 2008-ban a hiány várhatóan továbbra is meghaladja a referenciaértéket, a Tanács 2007.
   július 10-én a Bizottság ajánlásán alapuló határozatot fogadott el a 104. cikk (8) bekezdésével
   összhangban, amelyben megállapította, hogy a Cseh Köztársaság által tett intézkedések nem
   tűnnek megfelelőnek a túlzott hiány 2008-as határidőig történő megszüntetéséhez. 2007.
   október 10-én a Bizottság ajánlására alapozva a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében
   új ajánlást tett a Cseh Köztársaságnak, amelyben felkérte, hogy továbbra is fékezze a
   költségvetés 2007-ben tapasztalt romlását, és megerősítette a 2008-as eredeti határidőt a
   túlzott hiány megszüntetésére. A cseh hatóságoknak hiteles és fenntartható módon a GDP
   3 %-át kitevő referenciaérték alá kellett csökkenteniük a hiányt. E célból az akkor
   rendelkezésre álló előrejelzések alapján a Tanács felkérte a cseh hatóságokat, hogy 2008-ban
   biztosítsák a strukturális egyenleg (azaz a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti
   intézkedések nélkül számított egyenleg) javítását 2007-hez képest legalább a GDP ¾%-ával.
   A Tanács a cseh hatóságok számára az e célra vezető eredményes intézkedések megtételére
   adott határidőt 2008. április 9-ében állapította meg.
   A Tanács felkérte továbbá a Cseh Köztársaságot, „hogy a túlzott hiány megszüntetése után
   folytassa a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányban meghatározott középtávú
   költségvetési célra irányuló konszolidációt, és legkésőbb a 2012-es eredeti határidőre érje el a
   középtávú költségvetési célkitűzést.”
   1. táblázat: A Tanács által 2007. október 10-én jóváhagyott kiigazítás
   Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában                   2006               2007                  2008
   Államháztartási egyenleg                                 -2,7        jobb mint -3,3            hiány < 3
   A strukturális egyenleg változása                                                             legalább ¾
   p.m.: Reál-GDP növekedés (%)                              6,0               5,0                   4,9
   Megjegyzések: Strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti
   intézkedések nélkül.
   Forrás: A 104. cikk (7) bekezdése szerinti, 2007. október 10-én elfogadott tanácsi ajánlás és a Bizottság
   szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése.
   A Tanács ajánlásában meghatározott határidő lejárta után a Bizottság rendszerint hivatalos
   értékelést készít a hatóságok által a túlzott államháztartási hiány megszüntetése céljából a
   Tanács ajánlására adott válaszul tett intézkedésekről, figyelembe véve a Bizottság
   szolgálatainak legújabb előrejelzését. Ez időközi értékelést jelent arról, hogy az ország jó úton
   halad-e a túlzott hiány határidőre történő kiigazítása felé. A Cseh Köztársaság esetében ez az
   időközi értékelés az alábbiakban foglalható össze és ez a dokumentum váltja fel. Az értékelés
   figyelembe veszi a cseh kormánynak a túlzott hiány esetén követendő eljárás értelmében 2008
   áprilisában elfogadott korrekciós intézkedésekre vonatkozó megjegyzéseit6.
   A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
   határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli
   meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
   6
            A cseh pénzügyminiszter 2008. április 10-i levele a gazdasági és pénzügyi biztosnak.
HU                                                        3                                                     HU
 ---pagebreak---    2.        A HIÁNNYAL KAPCSOLATOS LEGÚJABB FEJLEMÉNYEK
   Az államháztartási hiány 2003-ban elérte a GDP 6,6%-át. Ezután az államháztartási hiány
   nem került a GDP 3%-a fölé, 2005 kivételével, amikor a GDP 3½%-a volt. 2004 óta a
   nominális hiány alakulása jobb volt, mint a 2004. július 5-én, a 104. cikk (7) bekezdésével
   összhangban tett ajánlás szerinti, (nominális) hiánycsökkentést célzó pálya. Az
   államháztartási hiány javulása az előre jelzettnél magasabb növekedésből – amely 2005 óta
   évente meghaladta a 6%-ot – eredő, a vártnál jobb bevételeknek, valamint a kiadások
   megfékezésének az eredménye. Az államháztartási kiadások a 2004-es GDP 45%-áról
   fokozatosan csökkentek, 2007-re a GDP 42,4%-ára. Ez részben a GDP körülbelül 2%-ával
   csökkenő állami fogyasztásnak és a bankszektor konszolidációjához kapcsolódó költségek
   csökkenésének köszönhető7.
   A Bizottság (Eurostat) által a Cseh Köztársaság 2008. április 1-je előtt benyújtott jelentését
   követően szolgáltatott adatok szerint89 2007-ben az államháztartási hiány a GDP 1,6%-a
   volt10, ami jelentős mértékben a konvergenciaprogram 2007. márciusi aktualizálásában
   meghatározott 4%-os cél alatt van. Az eredményben a bevételek a GDP 0,8%-ával
   magasabbak a 2007. márciusi konvergenciaprogramban előre jelzett adatnál, az állami
   kiadások pedig a GDP 1,8%-ával alacsonyabbak. A vártnál sokkal jobb eredmény nagyrészt a
   szociális kiadások visszafogását tükrözi, amelyek az előrejelzés szerint a GDP körülbelül 1%-
   ával emelkedtek. Az állami kiadások más elemeit, többek között a munkavállalók
   javadalmazását és a közbenső fogyasztást szintén visszafogták. Ezenkívül a növekedés a
   2007. márciusi konvergenciaprogramban tervezett 4,9%-hoz képest a GDP 6,5%-át tette ki, és
   az adórugalmasság jobb volt az előre jelzettnél.
   Mind a bevételeket, mind a kiadásokat kedvezően befolyásolta a foglalkoztatás vártnál
   erősebb növekedése. A társadalombiztosítási járulékok jobban növekedtek, mint ahogy azt
   előrevetítették, míg a szociális transzferek a GDP arányában csak csekély mértékben
   emelkedtek.
   2006-tal összehasonlítva az államháztartási hiány a GDP 1,1%-ával csökkent, amelynek egyik
   fele a strukturális egyenleg javulásában megnyilvánuló intézkedéseknek köszönhető, a másik
   fele pedig az erőteljesebb növekedésnek. Az összes kiadás a GDP 1,2%-ával, miközben az
   összes bevétel a GDP 0,2%-ával csökkent. A 2007-es javulás jelzi a költségvetés akkoriban
   2007-re várt romlásának további fékezésére irányuló tanácsi ajánlás túlteljesítését.
   7
           A bankszektor privatizációjával összefüggésben a cseh kormány sok bizonytalan kölcsön költségét
           viselte, különösen a cseh konszolidációs ügynökség létrehozása révén. Idővel ezeknek az eszközöknek
           az aránya csökkent.
   8
           Eurostat News Release, 2008. április 18-i 54/2008 szám.
   9
           A 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban.
   10
           A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően
           vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. A legtöbb EU-tagállam esetében a módosítás
           rendszerint viszonylag kicsi, átlagban elhanyagolható mértékben tér el a nullától. A Cseh Köztársaság
           esetében, tekintettel a 2007-re vonatkozóan bejelentett hiány és a referenciaérték közötti különbségre,
           csekély annak a valószínűsége, hogy a költségvetési elszámolások jövőbeni módosítása a 2007. évi
           hiányt a GDP 3%-át meghaladó szintre emelné.
HU                                                       4                                                         HU
 ---pagebreak---    Az állami kiadások általános csökkenése a tartalékalapok méretének növekedésében
   tükröződik, amelyek a becslések szerint a GDP 2¾%-ára bővültek (a 2006-os körülbelül 2%-
   ról), amelyből a GDP mintegy ¾%-a nem EU-alapokhoz kapcsolódó, elhatárolt kiadás, amely
   felduzzaszthatja a jövőbeli hiányt. A másik 2% EU-alapokhoz kapcsolódik és bevételek
   támasztják alá.
   Strukturális értelemben a hiány a GDP 2006-os 2,9%-áról 2007-ben a GDP 2,3%-ára
   csökkent, az állami kiadások folytatódó visszaszorításának köszönhetően, ami a közszféra
   béreire is vonatkozott.
   3.        A HIÁNYRA VONATKOZÓ ELŐREJELZÉSEK 2008-RA ÉS AZT KÖVETŐEN
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány a tervek
   szerint tovább csökken, 2008-ban eléri a GDP 1,4%-át és – változatlan politikát feltételezve –
   2009-ben a GDP 1,1%-a lesz. Ez a 2007. szeptember 19-én jóváhagyott stabilizációs
   csomagban levő intézkedések egyensúlyának köszönhető, amelynek a becslések szerint
   minden évben a GDP körülbelül 0,3%-át kitevő pozitív hatása lesz (lásd az I. keretes részt). A
   szociális juttatásoknak a GDP százalékában kifejezett szintje 2008-ban és 2009-ben a
   stabilizációs csomagban levő jogalkotási intézkedések eredményeként várhatóan esik. A
   jogalkotási intézkedések mellett a konszolidáció a közszféra béreinek további visszafogásán
   és az állami fogyasztásnak a GDP százalékában kifejezett csökkenésén is alapul. A bevételek
   várhatóan stabilak maradnak, bár egy sor, egyidejűleg végrehajtott adóintézkedés megnehezíti
   az előrejelzést. A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében levő hiányelőrejelzés
   összhangban van a tavaszi bejelentésben szereplő tervezett hiánnyal (a GDP 1,5%-a).
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg várhatóan
   a GDP 2007-es -2¼%-áról 2008-ban körülbelül -2%-ára javul. A javulás a 2007-es sokkal
   jobb államháztartási hiány fényében a Tanács által ajánlottnál (a GDP legalább ¾%-a)
   alacsonyabb, amelyet 2007-ben a GDP körülbelül ½%-át jelentő strukturális javulás is
   alátámaszt, amelyet az ajánlás időpontjában nem terveztek.
   A Cseh Köztársaság középtávú költségvetési célkitűzése a GDP 1%-át jelentő strukturális
   hiány, amelyet a 2007 novemberében benyújtott legújabb konvergenciaprogram szerint 2012-
   re kell elérni. A programhoz kapcsolódó, 2008. március 4-i véleményében11 a Tanács felkérte
   a cseh hatóságokat, hogy „a kiigazítás ütemének további erősítésével aknázzák ki az erőteljes
   gazdasági növekedést, hogy amint lehetséges, biztonsági tartalékot alakítsanak ki a
   referenciaérték túllépésével szemben, és felgyorsítsák a középtávú költségvetési célkitűzés
   elérését”.
   11
           HL C 74., 2008.3.20., 24. o.
HU                                               5                                                 HU
 ---pagebreak---             I. bekeretezett rész: A 2007. szeptemberi stabilizációs csomag intézkedéseinek
                                             összefoglalása
    A stabilizációs csomag az általános adóterhet a közvetlen adózástól elmozdította a közvetett
    adózás felé. 2008. január 1-jétől bevezették a 15%-os átalány személyi jövedelemadót, bár
    kiterjesztett alappal, amelyet 2009-ben a tervek szerint tovább csökkentenek 12,5%-ra.
    2008. január 1-jétől 24%-ról 21%-ra csökkentették a társasági adót és 2010-re további
    csökkentést terveznek, 19%-ra. 2008 januárjában növelték a közvetett adókat, ennek
    keretében a hozzáadottérték-adó alacsonyabb mértékét 5%-ról 9%-ra emelték, felemelték a
    jövedéki adókat, valamint környezetvédelmi adót vezettek be az elektromos áramra,
    földgázra és szilárd tüzelőanyagokra kivetett. Megállapították a társadalombiztosítási
    járulékok maximális alapjának felső határát, amely csökkenteni fogja a bevételeket.
    A stabilizációs csomag új jogszabályokat vezetett be, amelyek célja a kiadások csökkentése
    elsősorban a szociális juttatások terén, beleértve a gyermekgondozási támogatásokat, a
    szociális gondozási támogatásokat, a szülői támogatásokat, az anyasági támogatást, a
    nevelőszülők támogatását, az iskolai ellátási támogatásokat és a temetési segélyeket. A
    rögzített csökkentések mellett a legtöbb szociális támogatás már nem a létminimumhoz
    kapcsolódik, hanem a kormány diszkrecionális alappá módosította. A stabilizációs csomag
    2008 januárjától szolgáltatási díjakat vezetett be az egészségügyi szolgáltatások terén is. Ez
    magában foglalja a vizitdíjakat, a gyógyszer felírásának és a kórházi ellátásnak a díját.
    Ezeknek a módosításoknak a becslések szerint lesz némi pozitív hatásuk az állami
    bevételekre azáltal, hogy kiegészítő bevételt eredményeznek és a kereslet visszaesésével
    csökkentik a kiadásokat.
   A kormány 2008. január 23-án javaslatot terjesztett elő az egyházak elkobzott vagyona utáni
   kárpótlásra (lásd a II. bekeretezett részt). A cseh parlament általi elfogadás értelmében a
   pénzügyi kárpótlást a GDP 2,2%-át jelentő egyszeri hiánynövelő kiadásként fogják
   nyilvántartani abban az évben, amikor az állami kötelezettség keletkezik, bár a tényleges
   kifizetést hosszú, 60 éves időszakra halasztják el. Ezt a tranzakciót a Bizottság szolgálatainak
   2008. tavaszi, változatlan politikát feltételező előrejelzésében nem vették figyelembe, mivel
   nem volt egyértelmű, hogy a parlament elfogadja-e a kormány javaslatát, és amennyiben igen,
   mikor. Ezt a tranzakciót nem vették figyelembe a konvergenciaprogram előrejelzéseiben sem.
   Abban az esetben, ha a javaslat 2008-ban vagy 2009-ben életbe lépne, az államháztartási
   hiány (amely ezt a tranzakciót magában foglalja) abban az évben a jelenlegi előrejelzések
   szerint átmenetileg meghaladná a GDP 3%-át.
HU                                                 6                                                HU
 ---pagebreak---      II. bekeretezett rész: Az egyházi tulajdon elkobzása utáni kárpótlásra vonatkozó cseh
     javaslat
     2008. január 23-án a cseh kormány a parlament elé terjesztett egy javaslatot az 1948-1990
     között elkobzott egyházi vagyon után az egyháznak nyújtandó kárpótlásról. A tervek szerint
     a kárpótlásnak két módja lenne: természetbeni visszaszolgáltatás és pénzügyi kártalanítás,
     amennyiben a természetbeni visszaszolgáltatás már nem lehetséges. A javaslat szerint, ami a
     pénzügyi kompenzációt illeti, az egyházak 60 éves részletfizetéssel évi 4274,9 millió cseh
     koronát kapnának az államtól (a 2008-as GDP 0,1%-a). Évi 4,85%-os kamatlábbal
     számolva, ez 83,0 milliárd cseh koronának (a 2008-as GDP 2,2%-a) és 173,5 milliárd cseh
     korona nagyságrendű kamatnak felel meg12.
     A cseh statisztikai hivatal felkérte az Eurostat-ot, hogy tisztázza a kárpótlási javaslat
     megfelelő számviteli vonzatait. Az Eurostat megállapította, hogy a természetbeni
     visszaszolgáltatásnak nincs hatása az államháztartási hiányra. Amennyiben a
     visszaszolgáltatott vagyontárgy ugyanaz, mint a múltban elkobzott, a tranzakciót egyéb
     volumenváltozásként bevezetik az ESA-elszámolásokba, és nincs közvetlen hatása az állami
     bevételi és a kiadási számlákra. Amennyiben a visszaszolgáltatott vagyontárgy nem
     ugyanaz, a visszaszolgáltatást a negatív beruházást levonva kifizetett tőketranszferként
     könyvelik el.
     A pénzügyi kárpótlással kapcsolatban az Eurostat megállapította, hogy az ESA elszámolási
     szabályainak általa történő értelmezése szerint a fizetendő tőkeösszeget akkor kell állami
     kiadásként elkönyvelni, amikor a jogi aktust jóváhagyják, és nem a készpénzkifizetés
     időpontjában. A kamatokat a következő 60 évben könyvelik el állami kiadásként. Az
     Eurostat azt is tisztázta, hogy az egyházakkal szemben fennálló kötelezettséget szállítói
     tartozásként kell elkönyvelni13.
     Ezért abban az évben, amikor a cseh parlament elfogadja a törvényt és az életbe lép, a cseh
     költségvetési elszámolások rendkívül nagy egyszeri hiánynövelő műveletet fognak
     tartalmazni, amely a GDP 2,2%-át teszi ki. Az a tény, hogy az egyházakkal szemben
     fennálló kötelezettséget szállítói tartozásként könyvelik el, azt jelenti, hogy a 3605/93/EK
     rendelet értelmében nem jelent majd államadósságot. Amikor a kiadást elkönyvelik, az
     állományalkalmazkodás rendkívül nagy negatív különbséget fog tartalmazni a
     készpénzmozgás és az elhatárolás között, amelyet 60 éven át progresszívan egyenlítenek ki.
   12
            A cseh hatóságok által nyújtott információ szerint a kárpótlási megállapodás része az is, hogy az
            egyházaknak nyújtott állami támogatást (például a papok bérének kifizetése) fokozatosan megszüntetik.
            Ez az állami támogatás 1406 millió cseh koronát jelent (2008-ban a GDP 0,04%-a).
   13
            Az Eurostat 2008. március 14-i levele, amelyben előzetes tanácsadással szolgál a cseh statisztikai
            hivatalnak,                elérhető                a             következő               weboldalon:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF.
HU                                                          7                                                     HU
 ---pagebreak---    4.        AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS
             ELŐREJELZÉSEK
   A 2004 óta jellemző jelentős mértékű államháztartási hiány ellenére az adósságállomány
   növekedését nagyrészt visszafogták. A 2005 óta megnyilvánuló rekordméretű növekedés és a
   2007-es államháztartási hiány 2006-hoz képest jelentős csökkenése miatt az államadósság
   szintje a GDP 2004-es 30,4%-áról 2007-ben a GDP 28,7%-ára csökkent.
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az adóssághányad várhatóan
   folyamatosan csökkenő pályán lesz és 2009-ben a GDP 28%-a alá kerül, a további
   költségvetési konszolidáció és a tartós makrogazdasági növekedés eredményeként.
   5.        KÖVETKEZTETÉSEK
   A 2007-re várt erős költségvetési expanzió ellenére az államháztartási egyenleg a GDP 2006-
   os -2,7%-áról 2007-ben a GDP -1,6%-ára javult. Ez részben a kiadások megtakarításának,
   valamint a nagyobb növekedésnek köszönhető. 2007-ben a strukturális egyenleg (vagyis a
   ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a
   GDP ½%-ával javult.
   A cseh kormány számos jogalkotási intézkedést vezetett be, amelyek 2008-tól lépnek életbe,
   és az államháztartás 2008-as és 2009-es konszolidációját célozzák, többek között a szociális
   kiadások visszafogásával és az egészségügyben szolgáltatási díjak bevezetésével, amelyeknek
   nettó értelemben pozitív hatásuk lesz az államháztartásra. A kiadások folytatódó
   megfékezésével és a 2008-ban végrehajtandó széles körű adóintézkedések bevételre gyakorolt
   hatásának nyomon követésével ezek az intézkedések várhatóan az államháztartási hiány
   további csökkenéséhez vezetnek. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint
   az államháztartási hiány 2008-ban tovább javul a GDP 1,4%-ára és változatlan politikát
   feltételezve 2009-ben 1,1%-ára. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való
   csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.
   A bruttó államadósság a GDP 2006-os 29,4%-áról 2007-re 28,7%-ára csökkent, jóval a GDP
   60%-ában megállapított referenciaérték alá. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi
   előrejelzése szerint 2009-re az adóssághányad várhatóan tovább csökken a GDP 28%-a alá
   (változatlan politikát feltételezve).
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy a Cseh Köztársaságban a túlzott hiány kiigazítása
   megtörtént. A Bizottság ezért azt javasolja a Tanácsnak, hogy helyezze hatályon kívül a Cseh
   Köztársaságban fennálló túlzott hiányról hozott határozatát.
HU                                                8                                              HU
 ---pagebreak---      2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2003-2009
                                                   2003 2004 2005 2006           2007          2008           2009
   Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában                                      BIZ KP(2) BIZ KP(2) BIZ(3) KP(2)
   Államháztartási egyenleg                        -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9                -1,1    -2,6
   - Összes bevétel                                40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
   - Összes kiadás                                 47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
     amelyben: - kamatkiadás                        1,2 1,2 1,2        1,1    1,2    1,2    1,1    1,3     1,1     1,2
                 -      bruttó       állóeszköz- 4,5 4,8
                                                                                4,9     5,4
                 felhalmozás                                    4,9    5,0    4,8    5,1    4,8    5,3
   Elsődleges egyenleg                             -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7                 0,0    -1,3
   Egyszeri és átmeneti intézkedések                0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0           0,0    0,0    0,0     0,0     0,0
   Strukturális egyenleg(1)                        -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4                -1,5    -2,8
   Strukturális elsődleges egyenleg (2)            -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2                -0,4    -1,6
   Bruttó államadósság                             30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
   P.m.     Reál-GDP növekedés (%)                  3,6 4,5 6,4        6,4    6,5    5,9    4,7    5,0     5,0     5,1
   P.m.     Kibocsátási rés                        -3,0 -2,6 -0,8 0,8         2,0    1,8    1,4    1,4     1,1     0,7
   (1)
              Ciklikus hatásoktól megtisztított (elsődleges) egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül.
   (2)
              Ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések a programban szereplő
              információk alapján a Bizottság szolgálatai által számított program szerint.
   (3)
              A politika változatlanságát feltételezve.
   Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése (BIZ) és a konvergenciaprogram 2007. novemberi
   aktualizálása.
HU                                                            9                                                        HU
 ---pagebreak---                                                  Ajánlás:
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
      a cseh köztársasági túlzott hiány fennállásáról szóló 2005/185/EK határozat hatályon
                                            kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács, a Bizottság ajánlására
           a 2005/185/EK határozattal14 megállapította, hogy a Cseh Köztársaságban túlzott
           költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya
           2003-ban a GDP 12,9%-a volt (a GDP 5,9%-a, ha az állami garanciák elszámolásával
           kapcsolatos, jelentősebb egyszeri műveletet nem vesszük figyelembe), amely jóval a
           Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték fölött van.
   (2)     2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július
           7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet15 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács
           a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett a Cseh Köztársasághoz azzal a céllal,
           hogy legkésőbb 2008-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra
           hozták.
   (3)     Tekintettel a 2007-es költségvetés jelentős csúszásaival kapcsolatos előrejelzésekre és
           arra, hogy 2008-ban a hiány továbbra is a referenciaérték fölött lesz, a Tanács a
           Bizottság ajánlása alapján 2007. július 10-én határozatot16 fogadott el a 104. cikk (8)
           bekezdésével összhangban, amelyben megállapította, hogy a Cseh Köztársaság által
           tett intézkedések nem tűnnek elegendőnek a túlzott hiány 2008-as határidőig történő
           megszüntetéséhez. 2007. október 10-én a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében
           új ajánlást tett a Cseh Köztársaságnak, amelyben felkérte, hogy továbbra is fékezze a
           költségvetés 2007-ben tapasztalt romlását, és megerősítette, hogy legkésőbb 2008-ig
           meg kell szüntetni a túlzott hiányt és felkérte a cseh hatóságokat, hogy a 2008. április
           9-i határidőig tegyenek hatékony lépéseket ebben az irányban. A rendelkezésre álló
           előrejelzések alapján a Tanács felkérte a cseh hatóságokat, hogy 2008-ban biztosítsák
           a strukturális egyenleg (azaz a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti
   14
           HL L 62., 2005.3.9, 20. o.
   15
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   16
           HL L 260., 2007.10.5., 13. o.
HU                                                  10                                                      HU
 ---pagebreak---        intézkedések nélkül számított egyenleg) javítását 2007-hez képest legalább a GDP ¾
       %-ával.
   (4) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
       határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett
       tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták. (4)
   (5) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló
       jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő
       eljárás végrehajtásával kapcsolatos adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának
       részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén
       követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i
       3605/93/EK tanácsi rendelet17 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer,
       konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az
       államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
   (6) A Cseh Köztársaság 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok
       2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1)
       bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján az alábbi
       következtetések vonhatók le:
         –     Az államháztartási hiány a GDP 2006-os 2,7%-áról 2007-ben a GDP 1,6%-ára,
               a 3%-os GDP-referenciaérték alá csökkent. Ez megfelel a 2007. márciusi
               konvergenciaprogramban szereplő, a GDP 4%-át kitevő célnak.
         –     Miközben az adóbevételek az előre jelzett gazdasági növekedésnek
               köszönhetően meghaladták a várakozásokat, a hiány 2007-es csökkenése a
               kiadások visszafogásának a következménye is volt, különös tekintettel a
               közszférában alkalmazottak javadalmazására és a közbenső fogyasztásra. A
               kiadások megtakarításának legtöbbje tartós jellegű. A strukturális egyenleg
               (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti
               intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2007-ben a GDP valamivel
               több mint ½%-át teszi ki.
         –     A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint – 2008-ban a
               hiány a kiadások megtakarítását célzó kiegészítő intézkedések nyomán tovább
               csökken, egészen a GDP 1,4%-ára, amelyek közé tartozik a szociális kiadások
               csökkentése és részleges egészségügyi díjak bevezetése. A bevételeknek a
               GDP-hez viszonyított aránya nagyjából állandó marad a 2008-ban bevezetett
               széles körű adóintézkedések miatt. A tavaszi előrejelzés összhangban van az
               áprilisi költségvetési bejelentésben megadott, a GDP 1,5%-ának megfelelő
               hiánycéllal. 2009-re a tavaszi előrejelzés változatlan politikát feltételezve a
               hiány további, a GDP 1,1%-ára történő csökkenését vetíti előre. Ez azt jelzi,
               hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és
               fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan
               körülbelül a GDP majdnem ½ százalékpontjával javul, 2009-ben pedig –
               politikai változások nélkül – szintén ennyivel. Ezt a középtávú költségvetési
               célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami a Cseh
   17
       HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
       módosított rendelet.
HU                                                 11                                                      HU
 ---pagebreak---                   Köztársaság esetében a GDP 1%-át jelentő strukturális hiány, amelyet a
                  konvergenciaprogram 2007. novemberi aktualizálása szerint 2012-re kell
                  elérni.
           –      Az adóssághányad jóval a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt
                  marad. Az államadósság a 2006-os GDP 29,4%-áról 2007-ben 28,7%-ra
                  csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2009
                  végére az adóssághányad várhatóan tovább csökken a GDP 28%-ára
                  (változatlan politikát feltételezve).
   (7)    A Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott hiány korrekciója
          megtörtént, ezért a 2005/185/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                  1. cikk
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy a Cseh Köztársaságban a túlzott hiány kiigazítása
   megtörtént.
                                                  2. cikk
   A 2005/185/EK határozat hatályát veszti.
                                                  3. cikk
   E határozat címzettje a Cseh Köztársaság.
   Kelt,
                                                  a Tanács részéről
                                                  az Elnök
HU                                                  12                                          HU