Avis juridique important

|

52004SC0823

Ajánlás a tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Litvánia konvergencia-programjáról (2004-2007)  /* SEC/2004/0823 végleges */

Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Litvánia konvergencia-programjáról (2004-2007)(a Bizottság előterjesztése)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉSA költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet [1] kimondja, hogy a kívülálló tagállamoknak, akik nem vezették be a közös valutát, a Szerződés 99. cikkének értelmében a többoldalú felügyelet céljából rendszeres időközönként konvergencia-programokat kell a Tanácshoz és a Bizottsághoz benyújtaniuk.[1]  HL L 209. szám, 1997.08.02., Valamennyi, a szövegben említett dokumentum a következő internetes címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.E rendelet 9. cikkének megfelelően a Tanácsnak a Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság (a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) értékelése alapján minden egyes konvergencia-programot meg kell vizsgálnia. A Tanácsnak, a programok megvizsgálása után, a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően azokat véleményeznie kell. A rendelet értelmében a tagállamoknak évente be kell nyújtaniuk konvergencia-programjuk naprakésszé tett változatát, amelyet a Tanács ugyanezen eljárásoknak megfelelően szintén megvizsgálhat.Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tíz ország eltéréssel rendelkezik, és így a közös valutát még nem vezette be. Az új tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy konvergencia-programjukat 2004. május 15-éig, annak első naprakésszé tett változatát pedig 2004 végéig benyújtják.Litvánia a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját 2004. május 14-én nyújtotta be. A 2004-es tavaszi előrejelzés eredményeit figyelembe véve, és tekintettel a magatartási kódexre [2], valamint a Bizottság 2002. november 27-i, a költségvetési politikák szorosabb összehangolásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményében megállapított elvekre [3], a Bizottság szolgálatai elvégezték e program technikai értékelését. Az értékelés eredményei a következők:[2]  A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye, az ECOFIN 2001. július 10-i megjegyzésével.[3]  COM(2002) 668 végleges, 2002.11.27.Litvánia első, a 2003-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját 2004. május 14-én nyújtotta be. A program nem tesz nyíltan említést az országnak az euró bevezetésével és az ERM II tagsággal kapcsolatos stratégiájáról, jóllehet a hatóságok több alkalommal is jelezték, hogy az eurózónába nem sokkal a csatlakozást követően kívánnak belépni, ami feltételezi az EMR II-ben való mielőbbi részvételt a jelenlegi árfolyamrendszer valamennyi jellemzőinek megőrzése mellett.A program alapvetően eleget tesz a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex [4] adatszolgáltatási követelményeinek.[4]  A magatartási kódex programhoz csatolt táblázatai - kisebb kivételektől eltekintve - minden kötelező adatot tartalmaznak, és néhány, a kódexben említett szabadon választható információt is. A program 4. táblázatának költségvetési prognózisainál a kiadások bontása nem elég részletes. Emellett a program az inflációról továbbra is a fogyasztói árindex (CPI) alapján ad számot, míg a melléklet 1. táblázatában a harmonizált fogyasztóiár-index (HICP) alapján megadott prognózisoknak kellene szerepelniük. A rubelmegtakarításokban elszenvedett veszteségek kompenzálásának és az ingatlanok után fizetett kárpótlásoknak a számviteli kezelése további elemzést érdemel.A programban ismertetett középtávú makrogazdasági forgatókönyv erőteljes GDP-növekedést prognosztizál, különösen 2004-re és 2005-re, amikor azt mintegy 7%-ban irányozza elő. Távolabbra tekintve a növekedés üteme valamelyest lelassul, 2006-ban és 2007-ben körülbelül 6,5%-ra, de továbbra is a nemzeti hatóságok becslései szerinti potenciális szint felett marad. Az előrejelzések szerint a növekedés legfőbb húzóerejét a jövőben is a belső kereslet jelenti, elsősorban a beruházások és a magánfogyasztás jelentős növekedésétől vezérelve. A programnak a 2005-ig terjedő időszakra szóló makrogazdasági prognózisai és a külső konjunktúrára vonatkozó feltételezései alapvetően összhangban vannak a Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzésével; ez alól csak a 2005-ös év képez részben kivételt, amikorra is a program 7,3%-os GDP-növekedést prognosztizál, a Bizottság szolgálatai által jelzett 6,6%-kal szemben. A program időhorizontjában nem lehet kizárni a vártnál alacsonyabb növekedés kockázatát sem, ami a leginkább veszélyeztetheti a tervezett költségvetési konszolidáció megvalósítását.Az elmúlt években Litvánia inflációs teljesítménye kedvező volt. Az éves átlagos infláció 1999 óta 2% alatt maradt, amit az árfolyamok, illetve a bérek és a termelékenység kedvező alakulása nagyban befolyásolt. Ezekhez a tényezőkhöz adódott még hozzá a távközlési ágazatot jellemző fokozódó verseny, hozzájárulva a 2003-as 1,1%-os deflációhoz (HICP). A 2002-ben kezdődött deflációs tendencia az idén várhatóan megfordul, amiben jelentős szerepet játszanak a csatlakozás követelményeként a jövedéki és általános forgalmi adót érintő változtatások. Az éves átlagos infláció 2004-ben várhatóan eléri a 0,9%-ot, és 2007-re fokozatosan 2,5%-ra kúszik fel. A litas nominális árfolyama 1999 óta mintegy 50%-kal erősödött, kezdetben a dollárhoz, 2002 februárja óta az euróhoz való rögzítésének köszönhetően. A rövid lejáratú pénzpiaci kamatok és a hosszú távú kötvényhozamok 2002 és 2003 folyamán egyaránt csökkenő tendenciát követtek. A pénzpiaci kamatok az elmúlt évben stabilizálódtak, alapvetően az euró-pénzpiaci folyamatokkal összhangban, a rövid lejáratú kamatoknak az eurózónához viszonyított különbözete pedig 2003 vége óta körülbelül 60 bázisponton maradt. A hosszú távú államkötvények hozamkülönbözete 2004 első hónapjaiban elérte az 55-65 bázispontot.A program a középtávú költségvetési stratégia legfőbb célkitűzését ,az államháztartási egyenleg ciklikus hatásoktól megtisztított egyensúlyának elérésében" határozza meg. Mindamellett, bár az államháztartás hiányára vonatkozó célokat minden egyes évben a GDP 3 százalékában rögzített referenciaérték alatt határozták meg, azok nem konzisztensek a program időtartamára tervezett egyensúly közeli helyzettel. Különösen az államháztartás hiánya a 2003-as GDP 1,7%-áról 2004-re várhatóan 2,7%-ra emelkedik, majd 2007-re fokozatosan 1,5%-ra csökken. A 2004-es deficitcél megegyezik a 2003-as előcsatlakozási gazdasági programban (PEP) és a 2003 decemberében elfogadott 2004-es költségvetésben előirányzott 2,9%-kal. A 2005-re és 2006-ra vonatkozó célok nem változtak a PEP-hez képest. A program 2003-hoz képest 2007-re a bevételek és a kiadások GDP-hez viszonyított arányában egyaránt növekedését prognosztizál. A bevétel/GDP arány 2 százalékpontos emelkedése alapvetően a nem adóból származó bevételek számottevő növekedésének tudható be. A program nem tesz említést az adóarány növelését célzó, jelentősebb új intézkedésről, ugyanakkor a ráta emelkedését irányozza elő. A kiadás/GDP arány ugyanezen időszak alatt az előrejelzések szerint 1,8 százalékponttal növekszik, ami teljes egészében a magasabb elsődleges kiadásoknak tudható be, amit várhatóan csak kismértékben ellensúlyoz majd a kamatkifizetések csökkenése.A költségvetési eredmények a prognosztizáltnál rosszabbak lehetnek. Különösen a már említett kedvezőtlen makrogazdasági folyamatok, valamint az év első felében a tervezettnél jobban alakuló költségvetési helyzetre adott válaszként a - múltban már megtapasztalt - túlköltekezés kockázata veszélyezteti a 2004-2005-re előirányzott költségvetési célok megvalósítását. Így a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem biztos, hogy elégséges biztonsági tartalékot nyújt ahhoz, hogy a rendes makrogazdasági fluktuációk mellett a hiányt a GDP 3%-ában meghatározott küszöbérték alatt tartsa, legalábbis a program első éveiben.Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2000-es 23,8%-ról 2003-ra egyenletesen 21,5%-ra csökkent, a 2000-ben megkezdett költségvetési konszolidációs pálya és a kedvezőbb hitelfeltételek eredményeként. A program az adósságráta kezdeti növekedését 2004-ben közel 1 százalékpontban irányozza elő, a költségvetési hiány ugyanerre az évre prognosztizált növekedésének következményeként. Az adósságráta a program időtartamának fennmaradó részében várhatóan csökkenni fog, és 2007-ben 21% körül stabilizálódik.A program áttekinti a kormány strukturális reformprogramját, amely a munkaerőpiacra, valamint a nyugdíj- és egészségügyi ellátó rendszerre összpontosít. Mindent összevetve az ismertetett reformok ambiciózusak, és valószínűleg javítanak az államháztartás minőségén. A reformok egy része azonban, így az egészségügyi és a nyugdíjreform, rövidtávon jelentős költségekkel járhat, melyeket a program nem elemez kellőképpen.Litvánia viszonylag kedvező helyzetben van ahhoz, hogy viselje a népesség elöregedésének költségeit, bár hosszabb távon jelentkezhetnek problémák. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága érdekében több olyan intézkedést is végrehajtanak, amelyek a népesség elöregedésének költségvetési vonzatán kívánnak enyhíteni, illetve a nyugdíj- és egészségügyi ellátó rendszerek modernizálását célozzák. Mindazonáltal továbbra is kockázati tényezőt jelentenek a nyugdíj- és egészségügyi reform rövidtávú költségei, valamint a fennálló függő kötelezettségek. A megfelelő elsődleges többlet megteremtése alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntarthatósága a jövőben is biztosított legyen.Táblázat: A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása>TABELPOSITION>Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta csatolt ajánlását a Litvánia konvergencia-programjáról szóló tanácsi véleményre, és azt a Tanácsnak megküldte.Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Litvánia konvergencia-programjáról (2004-2007)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre [5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,[5]  HL L 209. szám, 1997.08.02., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:2004. [július 5-én] a Tanács megvizsgálta Litvánia konvergencia-programját, amely a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szól. A program alapvetően eleget tesz a stabilitási és növekedési programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek.A program alapját képező költségvetési stratégia célja, hogy ,a gazdaságpolitikai célok sikeres végrehajtásával elérje az államháztartási egyenleg ciklikus hatásoktól megtisztított egyensúlyát", jóllehet a programban szereplő deficitcélok csak részben tükrözik e stratégiát. Különösen a program a hiánynak alig 0,2 százalékpontos csökkenését prognosztizálja 2003 és 2007 között, amikor is az várhatóan a GDP 1,5%-ára mérséklődik. Ezt a GDP arányában kifejezett kiadások és bevételek növekedése eredményezi. A bevétel/GDP arány emelkedése a program időtartama alatt várhatóan eléri a 2 százalékpontot, elsősorban az EU pénzügyi támogatásához kapcsolódó, nem adójellegű bevételek számottevő növekedésének köszönhetően. Az adóbevételek várhatóan a GDP 0,4 százalékpontjával emelkednek, az útadó 2005-re tervezett megszüntetése ellenére, ami a becslések szerint ugyanabban az évben a költségvetés GDP arányában kifejezett bevételeinek 0,5%-os csökkenését eredményezi. Az elmúlt öt évben regisztrált számottevő csökkenést követően a kiadás/GDP arány a vizsgált időszakban valószínűsíthetően 1,8 százalékponttal emelkedik, ami teljes egészében az elsődleges kiadások növekedésének következménye lesz, és amit várhatóan csak kismértékben ellensúlyoz majd a kamatkifizetések előirányzott csökkenése. Az elsődleges kiadások növekedéséért részint az ,egyéb kiadások" - amelyek a GDP arányában várhatóan 0,9%-kal emelkednek, és elsősorban a közösségi költségvetésbe befizetett hozzájárulásokat takarják -, részint a transzferek és támogatások lesznek felelősek, amelyek a gazdálkodóknak nyújtott magasabb támogatások, a rubelmegtakarítások veszteségeinek kompenzálása és az ingatlanok után fizetett kárpótlások következményeként várhatóan a GDP 0,7%-ával emelkednek. A bruttó állóeszközfelhalmozás előreláthatólag jelentős mértékben - a GDP 1%-ával - növekszik a program első két évében, az előrejelzések szerint azonban 2007-re a GDP 3,1%-ára esik vissza, ami alig 0,2 százalékponttal haladja meg a 2003-as kiindulási szintet.A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv viszonylag kedvező növekedési feltételezéseket tükröz. Ez különösen a 2005-re prognosztizált növekedési ütemre igaz, amit a 2003-as előcsatlakozási gazdasági programban szereplő 6,5%-ról a konvergencia-programban 7,3%-ra módosítottak. A programban középtávra előirányzott növekedés, bár óvatosabb, mint a program kezdeti időszakára prognosztizált, meglehetősen optimista. Az infláció mértékére vonatkozó előrejelzések reálisnak tűnnek.A program szerint az államháztartás hiánya minden évben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. E célok ugyanakkor nem konzisztensek a program időtartamára tervezett egyensúly közeli helyzettel. Ehhez járul még, hogy a programban ismertetett költségvetési politika hatása nem nyújt elégséges biztonsági tartalékot ahhoz, hogy a rendes makrogazdasági fluktuációk mellett a hiányt a GDP 3%-ában rögzített küszöbérték alatt tartsa, legalábbis a program első éveiben. A költségvetési eredmények a prognosztizáltnál rosszabbak lehetnek. Különösen a már említett kedvezőtlen makrogazdasági folyamatok, valamint a tervezettnél több bevételre adott reakcióként - a múltban már megtapasztalt - túlköltekezés kockázata veszélyezteti az előirányzott költségvetési célok elérését.Litvánia viszonylag kedvező helyzetben van ahhoz, hogy viselje a népesség elöregedésének költségeit, bár hosszabb távon jelentkezhetnek problémák. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága érdekében több olyan intézkedést is végrehajtanak, amelyek a népesség elöregedésének költségvetési vonzatán kívánnak enyhíteni, illetve a nyugdíj- és egészségügyi ellátó rendszerek modernizálását célozzák. Mindazonáltal továbbra is kockázati tényezőt jelentenek a nyugdíj- és egészségügyi reform rövidtávú költségei, valamint a rendezetlen függő kötelezettségek. A megfelelő elsődleges többlet megteremtése alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntarthatósága a jövőben is biztosított legyen.A fentieket figyelembe véve, amennyiben a programban előirányzott növekedési ütem megvalósul, Litvániának ajánlott további lépéseket tennie a költségvetés egyensúly közeli helyzetének megteremtése érdekében, különös tekintettel jelentős fizetési mérleg hiányára, illetve a belső kereslet nyomására. Litvániának továbbá szigorúan végre kell hajtania költségvetését annak érdekében, hogy 2004-ben a 3%-os referenciaérték meghaladásának kockázatát csökkentse. Végül a Tanács a litván hatóságokat arra ösztönzi, hogy a tervezettnél magasabb bevételeket a hiánycsökkentés céljára használják fel.Litvánia konvergencia-programjának legfontosabb előrejelzései:>TABELPOSITION>


title: Az Európai Központi Bank ajánlása ( 2011. február 25. ) az Európai Unió Tanácsa számára a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique külső könyvvizsgálóiról (EKB/2011/1)

text:
               2.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 67/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2011. február 25.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2011/1)
   2011/C 67/01
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti központi bankok beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2010. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2011. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Nationale Bank van België/Banque Nationale a de Belgique Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2011–2013. pénzügyi évekre, a 2014–2016. pénzügyi évekre való egyszeri meghosszabbítás lehetőségével,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy a Nationale Bank van België/Banque Nationale külső könyvvizsgálójaként a de Belgique Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises-t jelöljék ki a 2011–2013. pénzügyi évekre, a 2014–2016. pénzügyi évekre való egyszeri meghosszabbítás lehetőségével.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. február 25-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET


title: Ajánlás: a Tanács határozata Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                     EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                                  Brüsszel, 2010.5.4.
                                                  SEC(2010) 560 végleges
                                         Ajánlás:
                                A TANÁCS HATÁROZATA
   Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a
   túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre
                  irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                Ajánlás:
                                    A TANÁCS HATÁROZATA
     Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a
     túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre
                     irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és különösen annak
   126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   mivel:
   (1)     Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a
           költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése
           céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó
           intézkedések elfogadására.
   (2)     Az EUMSz. 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott
           költségvetési hiányt és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén
           követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága
           keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat az
           állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a
           költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.
   (3)     A Tanács 2009. április 27-én az EUSz. 104. cikkének (6) bekezdése szerinti
           határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn, majd az
           EUSz. 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás
           végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1997. július 7-i 1467/97/EK
           tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban ajánlásokat tett a túlzott
           hiány legkésőbb 2010-ig történő megszüntetésére. A Tanács ajánlásában 2009.
           október 27-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként. A
           Tanács 2009. november 30-án az EUMSz. 126. cikkének (8) bekezdésével
           összhangban megállapította, hogy Görögország nem tett eredményes intézkedéseket;
           ezért a Tanács 2010. február 16-án az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének
           megfelelően felszólította Görögországot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány
           legkésőbb 2012-ig történő megszüntetése érdekében. A Tanács 2010. május 15-ét
           jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.
   (4)     Az 1467/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint amennyiben az
           EUMSz. 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban eredményes intézkedésekre
           került sor, és a felszólítás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív
           hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következnek be, a
HU                                                 2                                              HU
 ---pagebreak---    Tanács az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlása
   alapján határozhat a felszólítás módosított változatának elfogadásáról.
HU                                         3                                     HU
 ---pagebreak---    (5) A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi – a Görögországhoz címzett első felszólítás
       alapját képező – előrejelzésében az szerepelt, hogy a GDP 2010-ben 0,25 %-kal
       csökkeni fog, és élénkülés 2011-től várható, 0,7 %-os gazdasági növekedéssel. A
       jelenlegi várakozások szerint a reál-GDP 2010-ben erősen visszaesik, és ezt 2011-ben
       is további zsugorodás követi. Ezután várható a növekedéshez való fokozatos
       visszatérés. A gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan politika mellett
       az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását jelenti. Ezt tetézi, hogy a
       2009. évi államháztartási hiányt a 126. cikk (9) bekezdése szerinti határozat
       időpontjában becsült, a GDP 12,7 %-át kitevő mértékhez képest a Görögország által
       2010. április 1-jén bejelentett költségvetési adatok alapján felfelé, a GDP 13,6 %-ára
       módosították, és fennáll annak a veszélye, hogy az Eurostat által a görög statisztikai
       hivatallal együtt végzett vizsgálatok1 befejezésével újabb felfelé történő módosításra
       kerül sor (a GDP 0,3–0,5 %-át kitevő mértékben). Végül, az államháztartás
       kilátásaival kapcsolatos piaci aggályok tükröződtek az államadósság kockázati
       felárának jelentős emelkedésében, tovább nehezítve az államháztartási hiány és az
       adósság alakulásának ellenőrzését. A Bizottság által 2010 márciusában elvégzett
       előzetes értékelés szerint Görögország a felszólításnak megfelelően végrehajtotta a
       2010-re tervezett hiánycél eléréséhez szükséges költségvetési intézkedéseket. A
       gazdasági forgatókönyv hirtelen változása azonban azt jelenti, hogy ezek a tervek már
       nem tekinthetők érvényesnek. A kormány fizetőképességét fenyegető közvetlen
       veszély az idei évben sokkal drasztikusabb fellépést tesz szükségessé. Ugyanakkor
       most már látható a gazdaság szűkülésének mértéke, amely lehetetlenné teszi az eredeti
       hiánycsökkentési pálya elérését. Megállapítható, hogy Görögországban az
       államháztartás pénzügyi helyzetére jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható
       kedvezőtlen gazdasági események következtek be, ezért indokolt az EUMSz. 136.
       cikke, valamint 126. cikke (9) bekezdése szerinti, módosított ajánlások kibocsátása.
   (6) A fenti megállapítások ismeretében úgy tűnik, hogy a 2010. február 16-i tanácsi
       felszólításban a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan Görögország számára
       megállapított határidőt két évvel meg kell hosszabbítani, 2014-re.
   (7) A bruttó államadósság 2009 végén a GDP 115,1 %-át tette ki. Az EU tagállamai
       között ez az egyik legmagasabb GDP-hez viszonyított adósságszint és jóval
       meghaladja a Szerződésben szereplő 60%-os referenciaértéket. Emellett a jelenleg
       zajló statisztikai vizsgálat következtében elképzelhető, hogy ezt az adatot (5–7
       százalékponttal) tovább módosítják felfelé. A körülmények ismeretében a
       szükségesnek és megvalósíthatónak ítélt hiánycsökkentési pálya szerint az adósság
       növekedését 2014-től lehetne megfordítani. A tartósan magas államháztartási hiány
       mellett a hiányt nem, de az adósságot növelő „vonal alatti műveletek” is
       nagymértékben hozzájárultak az adósság növekedéséhez. Ez súlyosbította a piac által a
       kormánynak az adósságszolgálat további teljesítésével kapcsolatos képességébe vetett
       bizalom megrendülését. Égetően sürgős, hogy Görögország a hiánnyal és más
       adósságnövelő tényezőkkel összefüggésben határozott, példátlan mértékű
       intézkedéseket tegyen, hogy megfordítsa az adósság GDP-hez viszonyított arányának
       növekedését, és a lehető leghamarabb vissza tudjon térni a piaci finanszírozáshoz.
   (8) A kormány pénzügyi helyzetének rendkívül súlyos romlása miatt az euroövezet
       tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális
   1
       Az Eurostat 55/2010. sz. közleménye: 2010. április 22.
HU                                                  4                                          HU
 ---pagebreak---         segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak az
        euroövezet egésze pénzügyi stabilitásának védelme érdekében. Ez a támogatás
        kétoldalú kölcsönöknek a Bizottság által koordinált összevonása révén valósul meg. A
        hitelezők úgy döntöttek, hogy támogatásukat attól teszik függővé, hogy Görögország
        tiszteletben tartja-e ezt a határozatot. Görögországnak mindenekelőtt a megállapított
        ütemtervnek megfelelően végre kell hajtania az ebben a határozatban meghatározott
        intézkedéseket,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                              1. cikk
   1.     Görögországnak a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2014-ig meg kell szüntetnie a
          jelenleg fennálló túlzott hiányt.
   2.     A túlzott hiány megszüntetésére irányuló kiigazítási pályának azt kell megcéloznia,
          hogy az államháztartási hiány ne haladja meg a 18 508 millió EUR-t 2010-ben (a
          GDP 8,0 %-a), a 17 065 millió EUR-t 2011-ben (a GDP 7,6 %-a), a 14 916 millió
          EUR-t 2012-ben (a GDP 6,5 %-a), a 11 399 millió EUR-t 2013-ban (a GDP 4,9 %-a)
          és a 6385 millió EUR-t 2014-ben (a GDP 2,6 %-a). E célból a 2009–2014 közötti
          időszakban a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 10 %-át kitevő javulását kell
          elérni.
   3.     A (2) bekezdésben felvázolt kiigazítási pálya szükségessé teszi, hogy a konszolidált
          bruttó államadósság éves változása ne haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR,
          2011-ben a 17 365 millió EUR, 2012-ben a 15 016 millió EUR, 2013-ban a 11 599
          millió EUR, 2014-ben pedig a 7 885 millió EUR összeget. A GDP jelenlegi
          előrejelzései alapján az adósság/GDP-arány megfelelő pályája a következő lenne:
          2010-ben 133,2 %, 2011-ben 145,2 %, 2012-ben 148,8 %, 2013-ban 149,6 % és
          2014-ben 148,4 %.
                                              2. cikk
   1.     Görögország 2010. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
          a)    valamennyi jövedelemforrásra vonatkozó, progresszív adósávot, valamint a
                bér- és tőkejövedelem horizontálisan egységes kezelését bevezető törvény;
          b)    az adózási rendszerben levő mentességeket és autonóm adózási
                rendelkezéseket – beleértve a köztisztviselőknek fizetett különleges
                juttatásokból származó jövedelemre vonatkozóakat – megszüntető törvény;
          c)    a rendkívüli tartalékalapban levő költségvetési előirányzatok törlése, a cél 700
                millió EUR összegű megtakarítás elérése;
          d)    a szolidaritási juttatásra vonatkozó költségvetési előirányzatok nagy részének
                törlése (kivéve a szegénység enyhítésére irányuló részt), amelynek célja 400
                millió EUR összegű megtakarítás elérése;
HU                                               5                                               HU
 ---pagebreak---         e)     a legmagasabb nyugdíjak csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve
               500 millió EUR (2010-ben 350 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
        f)     a köztisztviselőknek fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi prémiumok és
               juttatások csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1500 millió EUR
               (2010-ben 1100 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
        g)     a nyugdíjasoknak fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi juttatások csökkentése,
               az alacsony összegű nyugdíjban részesülők védelme mellett, amelynek célja
               egy teljes évre vetítve 1900 millió EUR (2010-ben 1500 millió EUR) összegű
               megtakarítás elérése;
        h)     a héakulcsok növelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1,8
               milliárd EUR (2010-ben 800 millió EUR) összegű bevétel elérése;
        i)     az üzemanyagokra, dohánytermékekre és szeszesitalokra kivetett jövedéki adó
               emelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1050 millió EUR
               (2010-ben 450 millió EUR) összegű bevétel elérése;
        j)     a szolgáltatásokra vonatkozó irányelvet2 végrehajtó jogszabályok megalkotása;
        k)     a helyi szintű közigazgatás reformjára és egyszerűsítésére vonatkozó törvény,
               amelynek a célja a működési költségek csökkentése;
        l)     a strukturális és kohéziós alapok felhasználásának javításával foglalkozó
               munkacsoport felállítása;
        m)     az új vállalkozások elindításának egyszerűsítését célzó törvény;
        n)     az állami beruházások csökkentése a tervekhez képest 500 millió EUR
               összeggel;
        o)     a strukturális és kohéziós alapokhoz kapcsolódó társfinanszírozásra vonatkozó
               költségvetési előirányzatok átirányítása egy speciális központi számlára, amely
               más célra nem használható fel.
   2.   Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
        a)     Legalább a GDP 3,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések
               beépítése a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott
               intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,3 %-a). A
               költségvetés mindenekelőtt a következő (vagy rendkívüli körülmények esetén
               hasonló megtakarítást eredményező) intézkedéseket tartalmazza: az állam
               folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel
               a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok
               reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett), a
               nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű
               megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti
               válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR
   2
      Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci
      szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27.).
HU                                                6                                             HU
 ---pagebreak---       további bevételt jelent), vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az
      önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR
      bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is tovább növekvő bevételeket jelent), a
      héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az
      áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba
      történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás
      megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben
      legalább 300 millió EUR bevétel), a közigazgatási reformra és a helyi
      önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi
      végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500
      millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500–500 millió
      EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 1
      milliárd EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból
      finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos
      szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább
      1500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben
      várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek
      beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200
      millió EUR a jogdíjakból), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az
      eszközértékek aktualizálásával (legalább 500 millió EUR további bevételt
      jelent), a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a
      gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR);
      luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR), engedély nélküli
      épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel), a
      közalkalmazottak számának csökkentése azzal, hogy öt fő nyugdíjazására egy
      fő felvétele jut (központi kormányzat, helyhatóságok, állami vállalatok, helyi
      önkormányzatok, állami ügynökségek és más állami intézmények);
   b) A nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó törvény, amelynek a célja a rendszer
      közép- és hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. A törvénynek
      mindenekelőtt az alábbiakat kell bevezetnie: egységes, a nőkre is vonatkozó
      törvényes nyugdíjkorhatár (65 év), a jelenlegi nyugdíjalapok három alapba
      történő összevonása és egységesített új nyugdíjrendszer bevezetése valamennyi
      jelenlegi és jövőbeli munkavállalóra (ez 2013. január 1-jétől lépne hatályba), a
      nyugdíjak felső határának csökkentése, a teljes nyugdíjra való jogosultsághoz
      szükséges minimális járulékfizetési időszak fokozatos növelése 37 évről 40
      évre (2015-ig); az alsó nyugdíjkorhatár (60 év) bevezetése 2011. január 1-jétől
      (beleértve a nehéz fizikai munkát végzőket vagy különösen nehéz
      munkakörülmények között dolgozókat és a 40 éves járulékfizetéssel
      rendelkezőket), az 1993 előtt nyugdíjbiztosítottakra vonatkozó speciális
      szabályok eltörlése (a megszerzett jogok megtartása mellett) a nehéz és
      különösen nehéz szakmák listájának lényeges szűkítése, a nyugdíjellátás
      csökkentése (évi 6 %-kal) azok esetében, akik 60 és 65 éves kor között mennek
      nyugdíjba és kevesebb mint 40 évig fizettek nyugdíjjárulékot, automatikus
      kiigazítási mechanizmus létrehozása, amely összekapcsolja a nyugdíjkorhatárt
      a várható élettartam növekedésével (2020-tól); rászorultságon alapuló garantált
      minimális nyugdíjösszeg megállapítása azon idős emberek számára, akiknek
      életkora a kötelező nyugdíjkorhatár fölött van, a rokkantsági nyugdíjakra
      vonatkozóan szigorúbb feltételek bevezetése és a jogosultság rendszeres
      vizsgálata; a nyugdíjszámítási módszer módosítása a járulékalapú rendszerben,
      hogy a kapott ellátások jobban kapcsolódjanak a befizetett járulékokhoz (a
HU                                     7                                               HU
 ---pagebreak---                nyugdíjösszeg növekedése évente átlagosan 1,2 %-ra korlátozódjon), és a
               nyugdíjra jogosító jövedelem kiszámításánál az egész élet során megszerzett
               jövedelem figyelembevétele (a megszerzett jogok megtartásával). E törvény
               végrehajtásával a nyugdíjkiadások GDP-hez viszonyított arányában
               bekövetkező előre jelzett növekedésnek a következő évtizedekben az
               euroövezet átlaga alá kell csökkennie, és a 2010–2060 közötti időszakban az
               állami szférában a nyugdíjkiadások növekedésének a GDP 2,5 %-a alá kell
               kerülnie;
       c)      a költségvetési hivatal szerepének és erőforrásainak megerősítése és
               biztosítékok az adatelőrejelzés és a számvitel esetleges politikai
               befolyásolásának megakadályozására;
       d)      a közszféra bérszabályozására vonatkozó reformtervezet kidolgozása, többek
               között egyetlen kifizetési hatóság létrehozása a bérfizetéshez, egységesített
               elvek bevezetése és a közszférára (az állami szektorra, a helyi hatóságokra és
               más szervekre) vonatkozó korszerűsített egységes bértábla kidolgozására
               vonatkozó ütemterv;
       e)      az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának javítását célzó jogszabályok;
       f)      a közigazgatás és a hatályos szociális programok független felülvizsgálatának
               bevezetése;
       g)      az államháztartás és alegységei tekintetében a bevételekre, kiadásokra,
               finanszírozásra és kiadási hátralékokra vonatkozó havi (készpénzalapú)
               statisztikák közzététele;
       h)      az államháztartási adatok gyűjtésének és feldolgozásának javítását szolgáló
               cselekvési terv, különösen a statisztikai hatóságok és a költségvetési hivatal
               ellenőrzési mechanizmusainak megerősítésével és a téves jelentésekre
               vonatkozó tényleges személyi felelősségvállalás biztosításával, a 2223/96/EK3,
               a 264/2000/EK4, az 1221/2002/EK5, az 501/2004/EK6, az 1222/2004/EK7, az
               1161/2005/EK8, a 223/2009/EK9 és a 479/2009/EK rendelet10 által előírt kiváló
               minőségű államháztartási adatok időben történő biztosítása érdekében.
   3
     A Tanács 2223/96/EK rendelete (1996. június 25.) a Közösségben a nemzeti és regionális számlák
     európai rendszeréről (HL L 310., 1996.11.30.)
   4
     A Bizottság 264/2000/EK rendelete (2000. február 3.) a 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a rövid távú
     államháztartási statisztikákkal kapcsolatos végrehajtásáról (HL L 29., 2000.2.4. 4. o.).
   5
     Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2002/EK rendelete (2002. június 10.) az államháztartás
     negyedéves nem pénzügyi számláiról (HL L 179., 2002.7.9., 1. o.).
   6
     Az Európai Parlament és a Tanács 501/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az államháztartás
     negyedéves pénzügyi számláiról (HL L 81., 2004.3.19., 1. o.).
   7
     A Tanács 1222/2004/EK rendelete (2004. június 28.) a negyedéves államadósság adatainak
     összeállításáról és továbbításáról (HL L 233., 2004.7.2., 1. o.).
   8
     Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK rendelete (2005. július 6.) a gazdasági szektoronkénti
     negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról (HL L 191., 2005.7.22., 22.o.).
   9
     Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról
     és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek
     Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és
     tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek
HU                                                    8                                                      HU
 ---pagebreak---         i)      információk rendszeres közzététele az állami vállalatok és más – a
                költségvetésben nem meghatározott – állami szervek pénzügyi helyzetéről
                (beleértve a részletes eredménykimutatásokat, mérlegeket, a foglalkoztatottakra
                és a bérekre vonatkozó adatokat);
   3.   Görögország 2010. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
        a)      a (2) bekezdés a) és d) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
        b)      A pénzügyi keret megerősítésére vonatkozó jogszabálytervezetek elkészítése.
                Ennek különösen tartalmaznia kell a következőket: egy középtávú
                költségvetési keret kidolgozását, az összes előirányzat 10 %-ának megfelelő
                kötelező rendkívüli tartalék létrehozását a költségvetésben, szigorúbb
                kiadásellenőrzési mechanizmus kialakítását és olyan független költségvetési
                ügynökség felállítását, amely költségvetési kérdésekben tanácsadást és
                szakértői ellenőrzést biztosítana;
        c)      a magánszektor béralku-rendszerének reformjára vonatkozó törvény, amely
                előírná a túlóra után fizetendő bér csökkentését, a munkaidő rugalmasabb
                kezelését és lehetővé tenné, hogy a helyi kollektív szerződések az ágazati
                megállapodásokban levő mértéknél alacsonyabb bérnövelést állapítsanak meg;
        d)      a minimálbérre vonatkozó törvény, amely a foglalkoztatási szempontból
                veszélyeztetett csoportok, például a fiatalok és a hosszú távon munkanélküliek
                számára külön minimálbért állapít meg, és biztosítja a jelenlegi nominális
                minimálbérek változatlanságát három évig;
        e)      a foglalkoztatás védelmére vonatkozó jogszabályok reformja, az új
                munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjesztésével, a végkielégítések
                általános szintjének csökkentésével, annak biztosításával, hogy a szellemi
                foglalkozásúakra és a fizikai dolgozókra a végkielégítések tekintetében azonos
                feltételek vonatkozzanak, a csoportos elbocsátás szabályainak aktiválására
                vonatkozó minimális küszöbértékek növelésével, különösen nagyobb
                vállalatok esetében, és az ideiglenes szerződések fokozottabb alkalmazásának
                megkönnyítésével;
        f)      a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának jelentős növelése;
        g)      új gyógyszerszabályozási rendszer bevezetése, a generikus gyógyszerek
                alkalmazásának előnyben részesítésével;
        h)      egységes közbeszerzési rendszer létrehozása központi közbeszerzési
                hatósággal, mindenekelőtt szigorú pályázati eljárások, előzetes és utólagos
                ellenőrzések biztosításával;
      statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon
      kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)
   10
      A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez
      csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145.,
      2009.6.10., 1.o.).
HU                                                   9                                                      HU
 ---pagebreak---             i)    a vállalatok, ipari tevékenységek és szakmák engedélyezési folyamatának
                  egyszerűsítését és gyorsítását célzó jogszabályok;
            j)    a görög versenyhivatal intézményi keretének módosítása függetlenségének
                  növelése céljából, ésszerű határidők meghatározása a vizsgálatokra és a
                  határozatok kibocsátására vonatkozóan, és hatáskörrel való felruházása a
                  panaszok visszautasítására;
            k)    az állami vagyon jobb kezelése, a 2011–2013 közötti időszakban legalább évi 1
                  milliárd EUR többletbevétel elérése céljából;
            l)    a szolgáltatásnyújtás szabadságát érintő jelenlegi korlátozások megszüntetését
                  célzó intézkedések.
   4.       Görögország 2011. március végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
   a (3) bekezdés b) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
   5.       Görögország 2011. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
            a)    az állami szektorban, helyi önkormányzatoknál és más szerveknél
                  alkalmazandó      korszerűsített,     egységes    bértábla    kidolgozása,   a
                  termelékenységet és feladatokat tükröző javadalmazással;
            b)    a közigazgatás működésének külső és független felülvizsgálata során tett
                  megállapítások végrehajtását célzó intézkedések;
            c)    a munkaügyi felügyelőség megerősítése megfelelő létszámú szakképzett
                  személyzettel és a végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó számszerű célokkal.
HU                                                10                                             HU
 ---pagebreak---    6.       Görögország 2011. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
            a)   legalább a GDP 2,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések
                 beépítése a 2012. évi költségvetés-tervezetbe. A költségvetés mindenekelőtt a
                 következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást
                 eredményező) intézkedéseket tartalmazza: a héaalap további szélesítése egyes
                 áruk és szolgáltatások a kedvezményes adósávból a normál adósávba történő
                 áthelyezésével (a cél legalább 300 millió EUR többletbevétel beszedése), a
                 közalkalmazottak számának csökkentése, azon a szabályon túl, amely alapján
                 öt fő nyugdíjazására egy fő felvétele jut (a cél legalább 600 millió EUR
                 összegű megtakarítás elérése); jövedéki adó kivetése az alkoholmentes italokra
                 (összesen legalább 300 millió EUR bevétel elérése céljából), az ingatlanadó
                 adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 200
                 millió EUR összegű többletbevétel elérése céljából), a központi kormányzat
                 alsóbb szintjeinek átszervezése (legalább 500 millió EUR összegű megtakarítás
                 elérése céljából); az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése
                 (legalább 300 millió EUR összeggel a 2011. évi szinthez képest), a nyugdíjak
                 nominális befagyasztása; az önfoglalkoztatók tekintetében a vélelmezett
                 jövedelemre épülő adózás hatékonyságának növelése (amelynek célja legalább
                 100 millió EUR beszedése), átszervezésük után az állami vállalatoknak juttatott
                 transzferek csökkentése (legalább 800 millió EUR összeggel), rászorultsági
                 alapú munkanélküli ellátás bevezetése (amelynek célja 500 millió EUR
                 összegű megtakarítás elérése), további bevételek beszedése a szerencsejátékok
                 engedélyeztetéséből (legalább 225 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és
                 400 millió EUR a jogdíjakból);
            b)   az egyesüléssel és felvásárlással kapcsolatos adózási korlátok enyhítése;
            c)   az export és import vámkezelési eljárásának egyszerűsítése;
            d)   a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának további növelése;
            e)   a jobb szabályozásra vonatkozó ütemterv teljes végrehajtása az adminisztratív
                 terhek 20 %-os csökkentése céljából (2008-hoz képest).
   7.       Görögország 2011. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
            a)   a (6) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
            b)   a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti stratégiai referenciakerethez
                 kapcsolódó operatív programok valamennyi irányító hatósága és közbenső
                 szerve tekintetében az irányítási kapacitás erősítése és ISO 9001:2008
                 (minőségbiztosítási rendszer) szerinti tanúsítás.
                                               3. cikk
   Görögország teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és annak indokolással ellátott
   kérésére késlekedés nélkül eljuttatja a Bizottságnak azokat az adatokat és dokumentumokat,
   amelyek e határozat betartásának nyomon követéséhez szükségesek.
HU                                               11                                              HU
 ---pagebreak---                                                  4. cikk
   1.       Görögország negyedévente jelentést terjeszt elő a Tanácsnak és a Bizottságnak az e
            határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről.
   2.       Az (1) bekezdésben említett jelentések részletes információt tartalmaznak a
            következőkről:
            a)    az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítéséig végrehajtott
                  konkrét intézkedések, ideértve azok számszerűsített költségvetési hatását;
            b)    az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítése után
                  végrehajtandó konkrét intézkedések, azok végrehajtásának ütemterve és ezek
                  becsült költségvetési hatása;
            c)    az állami költségvetés havi szintű végrehajtása;
            d)    évközi adatok a társadalombiztosítási, az önkormányzati és költségvetési körön
                  kívüli alapok költségvetésének végrehajtásáról;
            e)    a kormány adósságkibocsátása és -visszafizetése,
            f)    a közszférában tartósan és ideiglenesen foglalkoztatottak számának alakulása;
            g)    kifizetésre váró kormányzati kiadások (felhalmozódott hátralék);
            h)    az állami vállalatok és egyéb állami szervek pénzügyi helyzete.
   3.       A Bizottság és a Tanács elemzi a jelentéseket azzal a céllal, hogy értékelje,
            Görögország megfelel-e a határozatnak. Ezen értékelésekkel összefüggésben a
            Bizottság jelezheti az e határozatban előírt, kiigazítási pálya betartása és a túlzott
            hiány orvoslása céljából szükséges intézkedéseket.
                                                 5. cikk
   Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.
                                                 6. cikk
   E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
   Kelt Brüsszelben,
                                                 a Tanács részéről
                                                 az elnök
HU                                                 12                                              HU


				|

		52014DC0423

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Portugália 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Portugália 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Portugália 2014. évi nemzeti
reformprogramjáról
és Portugália 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén.
(2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.
július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó
átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és
foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én
elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet
teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt
felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a
tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes
körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak
megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.
(4)
Portugália 2014. május 17-ig makrogazdasági
kiigazítási programot hajtott végre a 2011/344/EU határozat 1. cikkének (2)
bekezdésével összhangban, amely rögzítette, hogy a pénzügyi támogatás három
évig áll rendelkezésre. 2014. március 19-én a Tanács úgy határozott, hogy hat
héttel meghosszabbítja a pénzügyi támogatás hozzáférhetőségét, hogy
lehetővé tegye a program feltételeinek való megfelelés átfogó és alapos
értékelését és az utolsó hitelrészlet rendes lehívását. A 472/2013/EU rendelet 12.
cikke értelmében Portugália így a program időtartamára mentesült a
gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterére vonatkozóan meghatározott
monitoring és értékelés alól. A program lezárását követően Portugáliának
most teljes mértékben vissza kell illeszkednie az európai szemeszter keretébe.
(5)
A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves
növekedési jelentést[4],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanezen a napon, az 1176/2011/EU rendelet alapján a Bizottság
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5].
(6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a
pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)
A 472/2013/EU rendelet értelmében a makrogazdasági
kiigazítási program idejére Portugália mentesült a stabilitási programjának és
nemzeti reformprogramjának benyújtására vonatkozó kötelezettség alól.
Mindazonáltal, 2014. április 30-án benyújtott egy aktualizált költségvetési
stratégiai dokumentumot, valamint Portugália kormányának levelét, amelyben
megküldte az „Európa 2020” céljaira vonatkozó fejlemények aktualizált
változatát. Május 17-én a kormány egy Az út a növekedéshez, Portugália
középtávú reformstratégiája című dokumentumban ismertette a
folyamatban lévő reformprogramját, valamint a fenntartható növekedésre
vonatkozó új kezdeményezéseket.
(8)
A 2014. évi költségvetési stratégiai dokumentumban
ismertetett költségvetési stratégia célkitűzése a túlzott hiány fenntartható
módon történő korrekciója 2015-ig, valamint a középtávú költségvetési cél
elérése 2017-ig. A stratégia tervei szerint az államháztartási hiányt 2014-ben
a GDP 4 %-ára csökkentik, majd 2015-ben tovább csökkentik a GDP 2,5 %-ára,
a túlzott hiány esetén követendő eljárás 2013. június 21-i ajánlásaiban
kitűzött és a makrogazdasági kiigazítási program 12. felülvizsgálatában
megerősített célokkal összhangban. 2014. május 30-án azonban a portugál
alkotmánybíróság a 2014. évi költségvetési eredményekre a GDP 0,35 %-át
kitevő becsült hatást gyakorló és 2015-re további lehetséges hatással bíró
konszolidációs intézkedéseket semmisített meg. Az elfogadott célok elérése
érdekében a kormánynak ezek helyett azonos nagyságrendű intézkedéseket
kell bevezetnie. Az alkotmánybíróság két ítélete azonban még várat magára, ez
pedig akadályozza, hogy a meghozandó intézkedéseket teljes mértékben
számszerűsítsék. Tekintettel a rendelkezésre álló idő
szűkösségére, előfordulhat, hogy a kormánynak a növekedést kevésbé
elősegítő intézkedésekhez kell folyamodnia, különösen a bevételi
oldalon. A 2015 utáni időszakra vonatkozóan a stratégia megerősíti
azt a célkitűzést, hogy a középtávú költségvetési célt 2017-ig el kell
érni, 2016-ban a GDP 0,5 % át kitevő strukturális kiigazítás, valamint
2017-ben a 0,5 %-os strukturális deficit elérésével. A stratégia szerint a
bruttó államadósság 2014-ben kb. a GDP 130,5 %-án fog tetőzni, majd 2015-től
kezdődően fokozatosan csökken. A stratégia költségvetési
előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv, amelyet jelenleg
az államháztartási tanács elemez, összhangban áll azzal, amiben a
makrogazdasági kiigazítási program 12. felülvizsgálata keretében megállapodtak.
A költségvetési konszolidációs intézkedések 2014-ben a becslések szerint elegendőek
lesznek a GDP 4 %-át kitevő hiánycél eléréséhez. Mindazonáltal
továbbra is fennállnak a céllal kapcsolatos lefelé mutató kockázatok, különösen
a jogbizonytalanságok, valamint néhány állami tulajdonú vállalat
adósságállományának hatékonyabb kezelését célzó műveletek statisztikai
hatása miatt. A 2015-ös költségvetési kiigazítást a GDP 0,8 %-át
kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések támasztják alá, amelyek
elegendőnek tűnnek a GDP-arányos 2,5 %-os cél eléréséhez. A
program értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK
tanácsi rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy a stratégia céljai
összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel.
(9)
A költségvetési konszolidációt alá kell támasztani
az államháztartás-irányítási rendszer további reformjaival. A makrogazdasági
kiigazítási program értelmében tett előrelépés ellenére mindenekelőtt
be kell fejezni a költségvetési kerettörvény átfogó reformját, és további
erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a
kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló törvény végrehajtása
révén szigorúan biztosítsák a kiadások ellenőrzését, valamint hogy a
közszférában megakadályozzák a hátralékok további felhalmozódását. Döntő
jelentőségű lesz az állami tulajdonú vállalatok pénzügyi
fenntarthatóságát biztosító szerkezetátalakításának folytatása, valamint a
nyugdíj- és egészségügyi kiadások szigorú ellenőrzése. A bevételi oldalon
lehetőség van az adórendszer növekedést jobban elősegítővé
tételére és az adószabályok betartásának további ösztönzésére.
(10)
Portugália kihívásokkal néz szembe a
munkanélküliség terén, amely a legutóbbi csökkenés ellenére továbbra is magas,
különösen a fiatalabb korosztályok körében. 2013-ban a munkanélküliségi ráta 17 %-on,
az ifjúsági munkanélküliség 37,7 %-on állt, amely lényegesen magasabb az
uniós átlagnál, csakúgy mint a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem
részesülő fiatalok aránya. Portugália hagyományosan magas foglalkoztatási
rátája jelentősen csökkent a gazdasági válság kezdete óta, a 2008. évi 73,1 %-ról
2013-ra 65,6 %-ra. Az ifjúsági munkanélküliség tekintetében – az ifjúsági
garancia célkitűzésivel összhangban – a fő kihívások közé tartozik a
nem regisztrált fiatalok elérésének gyengesége, valamint az oktatás és a képzés
jobb összehangolása a munkaerő-piaci igényekkel. A makrogazdasági
kiigazítási program keretében Portugália a munkaerő-piaci reformok széles
körét hajtotta végre, amelyek célja a túlságosan korlátózó jellegű
foglalkoztatás-védelmi jogszabályok könnyítése, a bérszabályozó mechanizmusok
rugalmasabbá tétele, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatok és
aktivizálási politikák működésének javítása. A kihívások azonban továbbra
is fennállnak, különösen a munkaerő-piaci szegmentáció kezelésének
szükségessége, valamint a bérek gazdasági feltételekhez való alkalmazkodási
képességének javítása. A foglalkoztatásvédelmi rendszeren végrehajtott
legutóbbi reformok hatásainak független értékelése segíteni fogja e reformoknak
különösen a munkahelyteremtésre, a foglalkoztatás bizonytalanságára, a teljes
bérköltségekre, valamint az elbocsátások elleni fellebbezések számára és azok
kimenetelére gyakorolt hatásainak értékelését. A negatív szociális hatás
mérséklésére irányuló erőfeszítések ellenére a válságot követően
szükséges gazdasági kiigazítás negatív következményekkel járt a szegénység
tekintetében.
(11)
Portugália számos, többek között a korai
iskolaelhagyás elleni küzdelemre, a felsőfokú végzettséggel
rendelkezők arányának javítására és a munkaerő-piaci igényeknek való
megfelelésre irányuló intézkedés segítségével jelentős haladást ért el
oktatási rendszerének reformja terén. A teljes mértékű végrehajtás és a
finanszírozás hatékony felhasználása azonban továbbra is döntő fontosságú.
További erőfeszítésekre van szükség, különösen a strukturális
munkaerőhiány csökkentése érdekében, többek között a szakképzés (beleértve
a duális szakképzést) minőségének és vonzerejének javítása, a munkaadók a
programok kidolgozásában való részvételének ösztönzése, valamint a
megfelelő munkahelyi képzések és tanulószerződéses gyakorlati
képzések biztosítása révén. Szintén szükség van a közép- és
felsőoktatásban részt vevő tanulók és hallgatók pályaorientációjának
és tanácsadásának hatékony, a munkaerő-piaci igényekkel és a készségigények
előrejelzésekkel összhangban történő végrehajtására, valamint az
üzleti szektorral fennálló kapcsolatok erősítésére.
(12)
A makrogazdasági kiigazítási program keretében
Portugália jelentős lépéseket tett a bankszektor sajáttőkéjének
javítása, valamint a felügyeletre és szanálásra vonatkozó keret erősítése
érdekében. A főbb kihívások azonban továbbra is fennállnak, azokat
gondosan nyomon kell követni és kezelni kell; ezek közé tartozik a portugál
bankok nyereségessége. A 2014 első negyedévére vonatkozó adatok azt
mutatják, hogy a támogatott bankok közül néhány pozitív eredményeket jegyzett.
Az eszközök minőségének romlása továbbra is problémát jelent, az
értékvesztés szintje változatlanul magas, a teljes bruttó hitelállomány mintegy
6 %-a, és a nemteljesítő hitelek is magas szinten állnak (10,6 %),
különösen a vállalati szegmensben (16 % felett). Portugália számos
intézkedést fogadott el az életképes vállalatoknak való hitelezés
megkönnyítésére, azonban a finanszírozási feltételek továbbra is nehezek,
különösen a kkv-k számára, és a banki alapú finanszírozástól eltérő
finanszírozási alternatívák köre a vállalati szektor számára továbbra is
korlátozott. A kkv-knak újonnan megítélt hitelek 2013-ban 4,8 %-kkal
csökkentek a 2012. évihez viszonyítva. A portugál cégeknek nyújtott új hitelek átlagos
kamata valamelyest csökkent 2013 eleje óta, azonban továbbra is jelentősen
az euróövezeti átlag felett maradt. A jelentős vállalati adósságállomány
és a bankszektor további hitelállomány-leépítésének szükségessége miatt
továbbra is korlátozott a bankok azon lehetősége, hogy ésszerű
költségek mellett nyújtsanak hitelt az életképes vállalatok számára.
(13)
Az energiaszektor hatékonyságának és
fenntarthatóságának biztosítása, valamint a gazdaság energiaköltségeinek
csökkentése érdekében két intézkedéscsomagot fogadtak el a makrogazdasági
kiigazítási program keretében. Az energiaszektorban azonban tovább kell
csökkenteni a járadékokat és kezelni kell az energiatarifa terén fennálló magas
és növekvő adósságot. Ennek érdekében Portugália a közelmúltban bejelentette
a harmadik intézkedéscsomagot, amely többek között az energiaszolgáltatókra
kivetett 2014. évi különadók 2015-re történő kiterjesztését foglalja
magában. Ezenfelül az energiahálózatok határokon átívelő integrációjának
javítása és a villamosenergia- és gázrendszerek összekapcsolására vonatkozó
projektek végrehajtásának felgyorsítása továbbra is megoldandó kérdések,
amelyek szigorú nyomon követést igényelnek. A közlekedési ágazatban
előrelépés történt a program keretében, különösen a portugál kikötők
versenypozíciójának javítása, (a gyengeségek és hiányosságok kezelését
követően) a hosszú távú, átfogó közlekedési terv kidolgozása, valamint a
szabályozási keret javítása terén. További intézkedésekre van azonban szükség a
hosszú távú, átfogó közlekedési terv és a kikötők reformjára vonatkozó
cselekvési terv hatékony végrehajtása érdekében. Szintén lépésekre van szükség
a közlekedési hatóság függetlenségének és kapacitásának és az ágazatban az
állami vállalatok pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása, valamint a vasúti
közlekedés esetében a hatékonyság és a verseny erősítése érdekében.
(14)
Mérföldkőnek számító reformot hajtottak végre
a városi bérleti piac terén, hogy dinamikusabbá tegyék az ingatlanpiacot,
többek között a bérbeadók és bérlők jogainak és kötelezettségeinek
megfelelőbb kiegyensúlyozásával, nagyobb rugalmasság bevezetésével a
szerződés időtartamának megválasztása terén, és a felújítási
munkálatok ösztönzésével. További munkára van még szükség a reform hatásának
átfogó értékeléséhez a piac kulcsfontosságú mozgatórugóira vonatkozó adatok,
valamint a portugál bérleti piac szürkegazdaságára vonatkozó adatok alapján.
Portugália lényeges előrelépést tett üzleti környezetének javítása terén,
különösen a kedvezőbb keretfeltételek ösztönzésével, a vállalkozói kultúra
elősegítésével és a nehéz helyzetben lévő vállalatok
fizetésképtelenségi eljárásának javításával. A hangsúlyt most a végrehajtásra
kell áthelyezni. Az adminisztratív és engedélyezési eljárások
egyszerűsítése terén előrelépés történt, azonban még számos
intézkedés esetében szükség van annak lezárására. További erőfeszítésekre
van szükség a versenyt akadályozó tényezők felszámolására a szolgáltatási
ágazatokban, különösen az ágazati módosításokkal, valamint a szakmai
szolgáltatások területén a további szakmai testületekre vonatkozó jogszabályok
elfogadásával. A szabályozás és verseny tekintetében nyomon követési
intézkedésekre van szükség a nemzeti ágazati szabályozó szerv, valamint a
nemzeti versenyhatóság függetlenségének és autonómiájának biztosítása
érdekében. Továbbra is jelentős késedelmek jelentkeznek a közhatóságok
általi kifizetésekben.
(15)
Jó eredményeket sikerült elérni a makrogazdasági
kiigazítási program keretében a közigazgatás racionalizálása és modernizálása
terén a foglalkoztatás, a javadalmazási politika, a munkafeltételek, a
szervezeti hatékonyság és a szolgáltatások minősége szempontjából. A
tervezett reformintézkedések közül azonban néhány még befejezésre vár, és
javítani kell az átláthatóságot. Az igazságszolgáltatási rendszer
hatékonyságának javítása érdekében tett jelentős előrelépés ellenére
további javulásra van szükség, különösen az eljárások hosszának, az ügyek
befejezési arányának, a folyamatban lévő ügyek számának, valamint a nyomon
követési és értékelési folyamatnak a szempontjából.
(16)
2014. június 17-én a Bizottság lezárta Portugália
makrogazdasági kiigazítási programjának 12., végső felülvizsgálatát. A
Bizottság elemzései alapján arra a következtetésre jutott, hogy a program
sikeres végrehajtásának alapvető szerepe volt a gazdasági és pénzügyi
kockázatok kezelésében és az egyensúlyhiányok csökkentésében. Portugália
kihívást jelentő strukturális reformok széles körét fogadta el a program
keretében, e reformok kezdik meghozni gyümölcseiket a fokozottabb
versenyképesség és az újra beindult gazdasági növekedés tekintetében, azonban
további munkára van szükség a reform által a gazdaság működésére gyakorolt
hatás értékeléséhez. Ezért lényeges az összes végrehajtott reform folyamatos
nyomon követése annak értékelésére, hogy azok hozzájárulnak-e a versenyképesség
javításához, valamint a kibocsátás és a foglalkoztatás növekedésének
fellendítéséhez.
(17)
Mivel a – jogilag 2014. június 28-án lezáruló –
makrogazdasági kiigazítási program befejezését követően, Portugália teljes
mértékben visszatér az európai szemeszter gyakorlatába, a Bizottság ezen az
alapon és a makrogazdasági kiigazítási program 12., végső
felülvizsgálatának fényében értékelte a Portugália által benyújtott
dokumentumokat. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Portugália fenntartható
költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából
mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós
szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó
gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti
döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8. ajánlás
tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.
(18)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Portugália stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[6] különösen az alábbi 1.
ajánlás tükrözi. Ezek az ajánlások a makrogazdasági kiigazítási program
közelmúltbeli sikeres befejezése nyomán készültek, és ezért – a tartós
végrehajtás biztosítása érdekében – a program eredményeire építenek.
(19)
Az európai szemeszter keretében a Bizottság
elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését
is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon
tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Portugáliának biztosítania kell ezen
ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is.
AJÁNLJA, hogy Portugália 2014–2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           Teljes
mértékben hajtsa végre a 2014-re vonatkozó költségvetési stratégiát, a
költségvetési célok elérése és az új hátralékok felhalmozódásának megelőzése
érdekében. 2015-re vonatkozóan szigorúan hajtsa végre a 2014. évi költségvetési
stratégiai dokumentumban előírt költségvetési stratégiát annak érdekében,
hogy a hiányt – az előírt strukturális kiigazítás megvalósítása mellett –
a túlzott hiány esetén követendő eljárás kapcsán hozott ajánlásban
rögzített célnak megfelelően a GDP 2,5 %-ára szorítsa vissza. Az
alkotmánybíróság által alkotmányellenesnek minősített konszolidációs
intézkedések helyett a lehető leghamarabb hozzon azonos nagyságrendű
és minőségű intézkedéseket. A túlzott hiány korrekcióját fenntartható
és a növekedést elősegítő módon kell megvalósítani, korlátozva az
egyszeri/ideiglenes intézkedések igénybevételét. A túlzott hiány korrekcióját
követően hajtsa végre a középtávú költségvetési cél eléréséhez
vezető, tervezett éves strukturális kiigazítást, betartva az éves
strukturális kiigazításra vonatkozó, a GDP legalább 0,5 %-ában
meghatározott követelményt, illetve jó gazdasági feltételek mellett ennél
nagyobb mértékűt, valamint biztosítsa az adósságszabály betartását annak
érdekében, hogy a magas általános adósságrátát fenntartható pályára állítsák.
Kezelje kiemelt kérdésként a kiadásalapú költségvetési konszolidációt, és
javítsa tovább a közkiadások hatékonyságát és minőségét. Tartsa fenn a kiadások
szigorú ellenőrzését a központi, regionális és helyi kormányzatokban.
Folytassa az állami tulajdonú vállalatok szerkezetátalakítását. 2014 végéig
dolgozzon ki tartós megoldást a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságának
biztosítása érdekében. Ellenőrizze az egészségügyi kiadások növekedését és
folytassa a kórházreformot. Vizsgálja felül az adórendszert és alakítsa azt a
növekedést nagyobb mértékben elősegítővé. Folytassa az adózási morál
javítását és az adócsalás elleni küzdelmet az adóhivatal hatékonyságának
növelése révén. Erősítse az államháztartás-igazgatási rendszert a
költségvetési kerettörvény átfogó reformjának 2014 végéig történő gyors
véglegesítésével és végrehajtásával. Biztosítsa a kötelezettségvállalások
ellenőrzéséről szóló törvény szigorú betartását. 2015-től
kezdődően ténylegesen vezesse be a közszférában az egységes bér- és
pótlékskálát.
2.           A minimálbér-fejlesztést
tartsa a foglalkoztatás és versenyképesség előmozdításának
célkitűzéseivel összhangban. Biztosítson olyan bérmegállapítási rendszert,
amely elősegíti a bérek hozzáigazítását az ágazati és/vagy vállalati
szintű termelékenységhez. A szociális partnerekkel konzultálva és a
nemzeti gyakorlattal összhangban vizsgálja meg a munkaadók és a munkavállalók
képviselői közötti ágazati szerződésekből való vállalati
szintű ideiglenes kívülmaradási (opt-out) megállapodások lehetőségét.
2014 szeptemberéig nyújtson be javaslatokat a munkaadók és a munkavállalók
képviselői közötti ágazati szerződésekből való vállalati
szintű ideiglenes kívül maradást lehetővé tévő megállapodásokra,
valamint a kollektív szerződések további fenntartásának felülvizsgálatára
vonatkozóan.
3.           2015 márciusig nyújtson be a
foglalkoztatásvédelmi rendszer legutóbbi reformjáról szóló független
értékelést, valamint a munkaerő-piaci szegmentáció kezelésére irányuló
további lehetséges reformokra vonatkozó cselekvési tervet. Folytassa az aktív
munkaerő-piaci politikák és az állami foglalkoztatási szolgálat jelenleg
folyó reformját, amelynek célja a foglalkoztatás és a munkaerő-piaci
részvétel növelése, a tartós munkanélküliség csökkentése és a
munkaerőpiacról leginkább kiszorultak integrálása, különösen a
pályatanácsadás, az álláskereséshez nyújtott segítség, valamint az
aktivizálási/szankcionálási rendszerek javítása révén. Kezelje a magas ifjúsági
munkanélküliséget, az ifjúsági garancia célkitűzéseivel összhangban
mindenekelőtt a készségigények előrejelzésével, valamint a nem
regisztrált fiatalok elérésével. Növelje a minimálbérrendszerhez való
jogosultság küszöbét. Biztosítsa a szociális ellátások általi megfelelő
lefedettséget, az ellátásban részesülők hatékony aktivizálásának
biztosítása mellett.
4.           Javítsa az oktatás
munkaerő-piaci relevanciáját a lemorzsolódás csökkentése és az alacsony
iskolai teljesítményráták kezelése érdekében. Biztosítsa a közkiadások
hatékonyságát az oktatásban és csökkentse a strukturális munkaerőhiányt,
többek között a szakképzés minőségének és vonzerejének növelésével,
valamint az üzleti szférával való együttműködés ösztönzésével.
Erősítse az állami kutatás és a vállalatok közötti együttműködést és
ösztönözze a tudástranszfert.
5.           Kövesse nyomon a bankok
likviditási pozícióját és az esetleges tőkehiányt, többek között helyszíni
tematikus vizsgálatokkal és stresszteszteléssel. Folytassa a bankok
helyreállítási terveinek értékelését, és szükség esetén tökéletesítse az
értékelési folyamatot. Hajtsa végre az átfogó stratégiát a vállalati
adósságállomány csökkentése érdekében, és fokozza az erőfeszítéseket a –
többek között a vállalkozásfejlesztés korai szakaszában alkalmazható –
finanszírozási alternatívák körének kiszélesítésére az életképes vállalatokra
vonatkozó adósságátütemezési eszközök (különösen a PER és a SIREVE)
hatékonyságának növelésével, a bankok és az adósok számára az adósságátütemezési
folyamat korai szakaszában való részvételre irányuló ösztönzőket
bevezetésével, valamint a rendelkezésre álló finanszírozásnak a tőkepiacon
keresztül történő javításával. Biztosítsa, hogy az azonosított
intézkedések támogassák a finanszírozásnak a gazdaság termelőágazataihoz
történő átcsoportosítását. 2014 szeptember végéig hozzon létre egy korai
előrejelző rendszert a vállalatok (beleértve a kkv-kat) gyenge
pénzügyi helyzetének felismerésére, azzal a céllal, hogy támogassa a korai
vállalati adósságátütemezést, csökkentse a kkv-k hitelhátralékait és gyorsítsa
fel a nemteljesítő hitelek szanálását.
6.           Az energiaszektorban hajtsa
végre a második és harmadik intézkedéscsomagot, , amelynek célja a gazdaság
energiaköltségeinek (a villamosenergia-tarifa terén fennálló adósság 2020-ig
történő megszüntetése melletti) csökkentése, valamint szorosan kövesse
nyomon a végrehajtás folyamatát. Javítsa az energiahálózatok határokon
átívelő integrációját, és gyorsítsa fel a villamosenergia- és
gázrendszerek összekapcsolására vonatkozó projektek végrehajtását. Hajtsa végre
a hosszú távú, átfogó közlekedési tervet, valamint a kikötők ágazati
reformját meghatározó ütemtervet. Biztosítsa, hogy a meglévő kikötői
koncessziók újratárgyalása és az új engedélyezési rendszerek teljesítmény-orientáltak
legyenek és összhangban álljanak a belső piac elveivel, különös
tekintettel a közbeszerzési szabályokra. 2014 szeptember végére biztosítsa a
nemzeti közlekedési szabályozó hatóság (AMT) teljes mértékű függetlenségét
és működőképességét. Biztosítsa a közlekedési ágazatban az állami
tulajdonú vállalatok pénzügyi fenntarthatóságát. Erősítse a vasúti ágazat
hatékonyságát és versenyképességét az áruszállítási terminálok átadását
követően a CP nemzeti vasúttársaság teherszállítási leányvállalata, a CP
Carga versenyképességére vonatkozó terv végrehajtásával, és az állami tulajdonú
pályahálózat-működtetők és vasúti társaságok üzemeltetési
függetlenségének biztosításával.
7.           Javítsa tovább a portugál
ingatlanpiac értékelését, többek között a rendszeresebb nyomon követést és
jelentéstételt szolgáló keret 2014 november végéig történő létrehozásával,
valamint adjon ki átfogó jelentést az e piacon működő
szürkegazdaságról. Folytassa a szabályozásból eredő terhek további számba
vételére irányuló erőfeszítéseket azzal a céllal, hogy 2015 márciusig a
még nem fedett ágazatokat is bevonja. 2014 szeptember végéig fogadja el és
hajtsa végre a még függőben lévő engedélyezési rendeleteket és
ágazati módosításokat. 2014 szeptember végéig szüntesse meg a szakmai szolgáltatási
ágazatban még fennálló korlátozásokat, és hozza létre a törvény által
módosított szakmai testületeket, amelyeket még nem fogadtak el a makrogazdasági
kiigazítási program keretében. Szüntesse meg a közszféra fizetési késedelmeit.
Biztosítson megfelelő forrásokat a nemzeti szabályozók és versenyhatóságok
számára, és rövid időn belül fogadjon el a nemzeti versenyhatóságra
vonatkozó jogszabályokat.
8.           Folytassa a központi,
regionális és helyi közigazgatás racionalizálását és korszerűsítését. Hajtsa
végre az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és átláthatóságának
növelését célzó reformokat. Fokozza a makrogazdasági kiigazítási program
keretében megvalósított, valamint a tervezett és jövőbeni reformok
értékelésére irányuló erőfeszítéseket. Konkrétan, vezessen be
kötelező rendszeres előzetes és utólagos értékeléseket a jogalkotási
folyamatban. Hozzon létre funkcionálisan független értékelő egységet
kormányzati szinten, amely hathavonta értékelést és jelentést készít ezekről
a reformokról, beleértve az előzetes hatásvizsgálattal való összhangot,
szükség esetén korrekciós intézkedéssel.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2014) 423 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final
[5]               COM(2013) 790 final
[6]               Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
szerint.