Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0233

Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2004-2007. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról  /* SEC/2005/0233 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.2.2005SEC(2005) 233 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2004-2007. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt nem vevő tagállamoknak, azaz akik nem fogadták el a közös valutát, konvergencia programokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban a Tanácsnak valamennyi konvergenciaprogramot meg kell vizsgálnia a Bizottság értékelései és a Szerződés 114. cikke által felállított Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által készített értékelések alapján. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után a programot véleményezni köteles. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált konvergencia programokat évente kell benyújtaniuk, amelyet a Tanács is ellenőrizhet hasonló eljárások szerint.Az EU-hoz 2004. május 1-jén csatlakozott tíz ország nem résztvevője a közös valutának. Kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2004. május 15-ig benyújtják konvergenciaprogramjaikat, illetve hogy 2004. vége felé előterjesztik annak első aktualizálását.Szlovéniának a 2004–2007. közötti időszakot felölelő első konvergenciaprogramját 2004. május 14-én terjesztették elő, és azt a Tanács 2004. július 5-én értékelte. Szlovénia az aktualizált konvergenciaprogramját 2005. január 10-én terjesztette elő. A Bizottság szolgálatai elvégezték ezen aktualizálás technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, valamint tekintettel a magatartási kódexre[2], a várható kibocsátás becslésére közösen megállapított módszertanra, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásaira, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett bizottsági közleményre[3]. Az értékelés a következő minősítést eredményezte:-  Szlovénia 2005. január 10-én nyújtotta be a 2004–2007. közötti időszakot felölelő konvergenciaprogramjának első aktualizálását. A 2004. októberi parlamenti választásokat követő kormányváltás miatt hat hónap haladékot kértek. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. Nevezetesen, az államháztartási nyilvántartások még mindig nem felelnek meg teljes mértékben az ESA 95 szabványainak, amit jól mutat az „egyéb” bevételek és kiadások GDP-hez viszonyított magas százalékos aránya. Emiatt Szlovéniát felkérik, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.-  Az aktualizált konvergenciaprogram alapját képező makrogazdasági szcenáriót a belföldi és nemzetközi környezet kedvező alakulásának fényében felfelé módosították a 2004. májusi konvergenciaprogram óta. Mivel nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2006-ig terjedő, 2004. őszi előrejelzéseivel, az új szcenáriót elfogadhatónak lehet tekinteni. A reál GDP növekedés alapján, amely a programidőszak egészében éppen csak 4 % alatt van, feltételezhető, hogy a gazdaság ellenállóképes marad. Az előrejelzett növekedési ütemek a programmal konzisztens potenciális növekedés közelében vannak, mint ahogy azt a Bizottság szolgálatai a közösen megállapított módszertan alapján kiszámították. Az inflációra tett előrejelzés – amely a tervek szerint 2005. után 3,0 % alatt (fogyasztói árindex értéken) állapodik meg – igen kedvező várakozásokra mutat rá az árak jövőbeni alakulását illetően. Strukturális tökéletlenségek miatt a Bizottság szolgálatai óvatosabban ítélik meg a dezinflációs folyamatot, különösen a non-tradable szektorban, amely az inflációt jóval az EU átlaga felett tartja.-  A dezinflációs folyamat 2004 májusában megakadt, amikor a HICP-infláció éves növekedési üteme majdnem 4 %-ra állt vissza azt követően, hogy januárról márciusra 3,5 %-ra csökkent. A hatóságok szerint az infláció hirtelen növekedésének főként a magasabb olajárak és a dohányra kivetett magasabb jövedéki adók voltak az okai. Noha éves összehasonlításban az infláció októberre újra 3,4 %-ra süllyedt, novemberben ismét 3,8 %-ra nőtt a magasabb élelmiszer és tüzelőanyag árak eredményeképp. Az alacsonyabb inflációval párhuzamosan a rövid távú kamatlábak 6 %-ról 4 %-ra estek, míg a hosszú távú kamatlábak az 5 %-ot meghaladó szintről kevesebb mint 4 %-ra csökkentek. 2004. június 28-án Szlovénia csatlakozott az ERM (árfolyam-mechanizmus) II-höz a 239,64 SIT/EUR központi paritás körüli ±15 % standard árfolyam-ingadozási sávval. Ez véget vetett az euróval szembeni folyamatos (évente 3-5 % ütemű) leértékelés hosszú időszakának, és a tolár azóta igen stabil maradt. A 2004. december 3-án hivatalba állt új kormány megerősítette, hogy egyik központi célkitűzése az euro 2007 elején történő bevezetése.-  Az aktualizált konvergenciaprogram egyensúlyközeli költségvetési egyenleg elérésére törekszik, de nem a programidőszak során. A hiány a következő négy évben megfeleződik, a legnagyobb mértékű kiigazítás az időszak végére esik. Bár 2005-re nem irányoztak elő csökkentést, és így az államháztartási hiány a 2004. évivel megegyező szinten marad (a GDP 2,1 %-a), a hiány 2006-ban a tervek szerint a GDP 1,8 %-ára, 2007-ben pedig még tovább, 1,1 %-ra csökken. A megelőző programhoz képest a tervezett hiányok mindegyik évben a GDP ¼ %-ával magasabbak annak köszönhetően, hogy két külön költségvetési alapot átsoroltak az államháztartási szektorba. Az elsődleges egyenleg 2007-re pozitívba fordul át a várakozások szerint. A költségvetési konszolidáció az előrejelzések szerint többnyire a kiadási hányad 2006-ig történő csökkentésén keresztül fog zajlani. A hiány 2007-ben tervezett jelentős csökkenése kizárólag a bevételi hányad jelentős emelkedésének tudható be, amely arra a feltételezésre alapul, hogy Szlovénia az EU költségvetéséből mint nettó haszonélvező részesül, a GDP 0,8 %-ának megfelelő összeggel, amely meghaladja a 2005-2006-ra feltételezett 0,4 %-ot. A konszolidációs pálya összességében igen szerénynek tűnik a költségvetési célok kijelölésében, mivel a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a megelőző programban tervezett kiigazítást némileg kedvezőbb makrogazdasági szcenárió mellett.-  A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Másrészről a tervezett hiányokat valószínű makrogazdasági szcenárió támasztja alá. Ezen kívül a kormány belátása szerint elutasíthat további kiadási igényeket (2004-ben így tett) a tervezett hiány védelmére, amennyiben azt kedvezőtlen körülmények veszélyeztetik. Emellett a HÉA-bevételeknek a GDP 0,3 %-ának megfelelő éves kimaradása túlbecsült lehet, ami arra utal, hogy az adóbevételekre tett előrejelzések tévesek az óvatosságot illetően. Másrészt, a költségvetési előrejelzések mögött meghúzódó egyes feltételezések aggodalomra adnak okot az államháztartás közép távú alakulását illetően. Különösen a 2007. évi eredmény részben az EU-nak a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új pénzügyi tervére támaszkodik, amely az EU költségvetéséből történő nettó költségvetési beáramlásokra nézve azzal számol, hogy azok az előző évi 0,4 %-ról a GDP 0,8 %-ára emelkednek. Ezen felül fennáll a kiadások túllépésének veszélye, különösen a nyugdíjkiadások vonatkozásában, amennyiben a jelenlegi nyugdíjindexálási képlet 2006-ra bejelentett felülvizsgálata a paraméterek lazulásához vezetne.-  E kockázatértékelésre való tekintettel a program költségvetési irányvonala esetlegesen nem biztosít megfelelő biztonsági sávot arra, hogy szokásos ciklikus ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak során. Ezen kívül nem elégséges arra, hogy a programidőszakban elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló középtávú célkitűzését.-  A bruttó államadósság viszonylag alacsony, és a programidőszak során az is marad. Az adósság a becslések szerint 2004-ben a GDP 30,2 %-ára nőtt. Alapvetően az állományalkalmazkodásra támaszkodva a kormány az adóssághányad további növekedésével számol a következő két évben, 2006-ban ez a GDP 30,9 %-án tetőzik. Az adósság az előrejelzések szerint 2007-re a GDP 30 %-a alá süllyed, eléri a 29,7 %-ot, mivel kedvező hatású állományalkalmazkodással számolnak. A hatóságok megítélése szerint nem övezik közvetlenül veszélyek az adósság fenntarthatóságát a függő kötelezettségekkel kapcsolatosan. Ezen kívül az adósság-portfolió lejárati szerkezetét és valuta-összetételét megfelelőnek lehet tekinteni, mivel időben egyenletesen oszlik el a hosszú távú törlesztési profil és a tolárban denominált adósság hányada növekszik, valamint a külső adósság túlnyomórészt euróban denominált.-  A program áttekinti a kormány strukturális reformjainak menetrendjét, amely a gazdaság versenyképességének javítására összpontosít a vállalkozói szellem bátorításán és a költségvetésből történő K+F kiadások emelésén keresztül. A jelenleg a GDP 1,5 %-át kitevő közfinanszírozás – ez az egyik legmagasabb szintű a tíz új tagállam körében – arányának közelíteni kell az EU-átlagot, az ennek érdekében hozandó intézkedések különösen az alkalmazott kutatási projektekre és a magánszektorba való know-how transzferre irányulnak majd. Ismerteti a gazdasági növekedés fenntartására irányuló intézkedéseket is, pl. az oktatás és képzés javítása, valamint munkahelyteremtő befektetések előmozdítása és a munkapiac strukturális merevségeinek elhárítása. Ezen felül számos intézkedést a kötelező kiadások magas hányadának korlátozására terveztek, ami továbbra is kulcsfontosságú marad a költségvetési rugalmasság növelésére. A konvergenciaprogram aktualizálásában a hatóságok erőfeszítést tettek annak számszerűsítésére, hogy a tervezett reformok milyen módon hatnak a fő költségvetési aggregátumokra vonatkozó előrejelzésekre. Az államháztartási kiadások csökkentésének és átcsoportosításának összesített hatása a becslések szerint megtakarításokat eredményez, ezek 2007-re a GDP 0,4 %-áról a GDP 1,3 %-ára növekednek.-  A szlovén államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetettnek tűnik, ebben fontos szerepet játszik a népességelöregedés előrejelzett költségvetési terhe. A folyamatban lévő nyugdíjreform pozitív hatással volt a költségvetésre, de a nyugdíjkiadásoknak a 2020-at követő időszakra előrejelzett növekedése továbbra is nagyon magas. Emellett, a közegészségügyi rendszer néhány racionalizációs intézkedésének 2004. évi bevezetése ellenére a közegészségügyi rendszer további, alapvető reformja hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához.***A fenti értékelés fényében Szlovénia számára helyénvaló lenne:(i) megragadni minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására,(ii) végrehajtani a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformját az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására.Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a mellékelt ajánlást a Szlovénia aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményre, és továbbítja azt a Tanácsnak.AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2004-2007. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK[4] tanácsi rendeletre, és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:1.  [2005 március 8]-án a Tanács megvizsgálta Szlovéniának a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. Nevezetesen, az államháztartási nyilvántartások még mindig nem felelnek meg teljes mértékben az ESA 95 szabványainak, amit jól bizonyít az „egyéb” bevételek és kiadások GDP-hez viszonyított magas százalékos aránya. Emiatt Szlovéniát felkérik, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.2.  A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a program alapját képező makrogazdasági szcenárió valószínűsíthető növekedési feltételezéseket tükröz. A reál GDP növekedést illetően azt tervezi, hogy az a 2004-re a GDP 4,0 %-ára becsült szint körül fog alakulni a programidőszak egészén keresztül. Az inflációra tett előrejelzések viszont a jelek szerint a jelenlegi előrejelzési intervallum alsó felében vannak.3.  A program alapját képező költségvetési stratégia az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleggel jellemezhető rendezett államháztartás kialakítására irányul, de nem a programidőszak során. A program a felölelt időszak egésze során az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely összhangban van a GDP százalékában kifejezett kiadási hányad tartós csökkentésével. A bevételi hányad a 2006-ig tartó folyamatos esést követően a programidőszak vége felé ismét növekszik az EU-tagság nettó pozitív költségvetési hatása miatt. A kiigazítási pálya szerint a hiány megfeleződik a következő négy évben, 2007-ben éppen csak 1 % feletti szintet ér el. A megelőző programhoz képest a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a tervezett kiigazítást, némileg kedvezőbb makrogazdasági szcenárió mellett.4.  A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Másrészről a tervezett hiányokat valószínű makrogazdasági szcenárió támasztja alá. Ezen kívül a kormány belátása szerint elutasíthat további kiadási igényeket (ahogy 2004-ben tett) a tervezett hiány védelmére, amennyiben azt kedvezőtlen körülmények veszélyeztetik. Emellett a HÉA-bevételeknek a GDP 0,3 %-ának megfelelő éves kimaradása túlbecsült lehet, ami az adóbevételekre tett előrejelzéseket túlságosan óvatosnak tünteti fel. A 2007. évi eredmény részben azonban az EU-nak a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új pénzügyi tervére támaszkodik, amely az EU költségvetéséből történő nettó költségvetési beáramlások jelentős növekedésével számol. Ezen felül fennáll a kiadások túllépésének veszélye, különösen a nyugdíjkiadások vonatkozásában, amennyiben a jelenlegi nyugdíjindexálási képlet 2006-ra bejelentett felülvizsgálata a paraméterek lazulásához vezetne.5.  E kockázatértékelésre való tekintettel a program költségvetési irányvonala lehet, hogy nem biztosít megfelelő biztonsági sávot arra, hogy szokásos ciklikus ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak során. Nem elégséges annak biztosítására sem, hogy 2007-re megvalósítsák a Stabilitási és Növekedési Paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló közép távú célkitűzését.6.  A bruttó államadósság viszonylag alacsony: az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 30,2 %-ára nőtt – ez jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van – és 2007-re eléri a 29,7 %-ot.7.  A szlovén államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetettnek tűnik, ebben fontos szerepet játszik a népességelöregedés előrejelzett költségvetési terhe. A folyamatban lévő nyugdíjreform pozitív hatással volt a költségvetésre, de a nyugdíjkiadásoknak a 2020-at követő időszakra előrejelzett növekedése továbbra is nagyon magas. Emellett, a közegészségügyi rendszer néhány racionalizációs intézkedésének 2004. évi bevezetése ellenére a közegészségügyi rendszer további, alapvető reformja hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához.* * *A fenti értékelés fényében a Tanács azon a véleményen van, hogy Szlovéniának:(i) meg kell ragadnia minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására;(ii) végre kell hajtania a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformját az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására.A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összevetése2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reál GDP (%-os változás) | KP 2005. január | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |COM 2004. október | 4,0 | 3,6 | 3,8 | nincs adat |KP 2004. május | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |HICP-infláció (%) | KP 2005. január1 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |COM 2004. október | 3,9 | 3,4 | 3,0 | nincs adat |KP 2004. május1 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |Általános költségvetési egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. január | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |COM 2004. október | -2,3 | -2,2 | -1,9 | nincs adat |KP 2004. május | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. január | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |COM 2004. október | -0,3 | -0,2 | -0,1 | nincs adat |KP 2004. május | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. január | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |COM 2004. október | 30,9 | 30,8 | 30,6 | nincs adat |KP 2004. május | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |MEGJEGYZÉS: 1 CPI-infláció a konvergenciaprogramhoz. Források: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM). |[1] HL L 209 1997.8.2. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló, az ECOFIN-Tanács által 2001.7.10-én jóváhagyott, átdolgozott véleménye.[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.[4] HL L 209. 1997.8.2, 1. o. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: A Bizottság (EU) 2016/1871 ajánlása (2016. szeptember 28.) a Görög Köztársaságnak a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti átadás folytatására való tekintettel Görögország által meghozandó sürgős egyedi intézkedésekről

text:
               21.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/75

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1871 AJÁNLÁSA
   (2016. szeptember 28.)
   a Görög Köztársaságnak a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti átadás folytatására való tekintettel Görögország által meghozandó sürgős egyedi intézkedésekről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A nemzetközi védelmet kérelmezőknek a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a Dublini Rendelet) szerinti átadását a tagállamok 2011 óta felfüggesztették az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) és az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: EUB) két ítéletét (2) követően, melyek olyan rendszeres zavarokat állapítottak meg a görög menekültügyi rendszerben, amelyek a más tagállamok által a 343/2003/EK tanácsi rendelet (3) értelmében Görögországnak átadott, nemzetközi védelmet kérelmező személyek alapvető jogai sérelmének kockázatát eredményezték.

               (2)

               Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága az EJEB-nek az M.S.S kontra Belgium és Görögország ügyben 2011-ben hozott ítélete óta nyomon követi a görögországi helyzetet a Görögország által az ítélet végrehajtásának bizonyítékaként kötelezően benyújtott eredményjelentések, valamint a Görögországban működő nem kormányzati szervezetektől és nemzetközi szervezetektől – például az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalától (a továbbiakban: UNHCR) – származó bizonyítékok alapján.

               (3)

               Az M.S.S–ügyben hozott ítélet eredményeként Görögország kötelezettséget vállalt menekültügyi rendszerének reformjára a menekültügy reformjáról és a migrációkezelésről szóló nemzeti cselekvési terv alapján, amelyet 2010 augusztusában terjesztettek elő, és 2013 januárjában vizsgáltak felül (a továbbiakban: a görög cselekvési terv). Görögország 2015. október 1-jén ütemtervet terjesztett elő a Tanácsnak az áthelyezési program és az uniós fogadóállomások végrehajtásáról, amely szintén felsorol bizonyos prioritásként kezelt intézkedéseket a menekültügy és a befogadás területére vonatkozó, megállapodás szerinti, folyamatban lévő fellépések megvalósítása érdekében.

               (4)

               A jelenlegi menekültügyi és migrációs válság ugyanakkor továbbra is jelentős nyomást gyakorol a görög menekültügyi és migrációs rendszerre, mivel Görögország a legfontosabb első belépés szerinti ország a kelet-mediterrán útvonalon. 2016. január és 2016. szeptember 12. között 165 202 migráns érkezett irregulárisan Görögországba (4). Jóllehet az EU–Törökország nyilatkozatnak (5) köszönhetően jelentősen csökkent a Törökországból Görögországba történő napi érkezések száma (6), a nyilatkozat egyúttal új feladatokat is rótt a görög hatóságokra. Továbbá a görögországi helyzet jelentősen megváltozott a nyugat-balkáni útvonal tényleges lezárását követően, ami megakadályozza a harmadik országbeli állampolgárok továbbutazását. Ennek következtében 60 528 irreguláris harmadik országbeli állampolgár rekedt Görögországban (7). Ugyanakkor az áthelyezési programokat a tagállamok még nem hajtották végre teljes körűen, így azok csak részben enyhítették a Görögországra nehezedő nyomást (8).

               (5)

               A Bizottság 2016. február 10-én első ajánlást intézett a Görög Köztársasághoz a Dublini Rendelet szerinti átadások újraindítása érdekében Görögország által meghozandó sürgős intézkedésekről (a továbbiakban: az első ajánlás) (9). A Bizottság 2016. június 15-én második ajánlást intézett a Görög Köztársasághoz a dublini rendszer szerinti átadások újraindítása érdekében Görögország által meghozandó sürgős intézkedésekről (a továbbiakban: a második ajánlás) (10). Az ajánlások azt a következtetést vonták le, hogy a görögországi helyzetnek jelentősen javulnia kell ahhoz, hogy a Bizottság további értékelést végezhessen a Görögországba irányuló dublini rendszer szerinti átadás lehetséges folytatásáról.

               (6)

               A Bizottság 2016. július 14-én kapta meg Görögországtól a görögországi menedékkérők helyzetének általános áttekintését, valamint a második ajánlásban azonosított lezáratlan kérdések terén elért haladásról szóló jelentést.

               (7)

               A görög hatóságokhoz 2016. január 1-je és szeptember 18. között 28 752 menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be. Görögország 2016. szeptember 1-jén tájékoztatta a Bizottságot a 2016. június 8-án elkezdődött ún. előzetes regisztrálási program sikeres lezárásáról (11). E program célja azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak a regisztrálása volt, akik 2016. március 20. előtt irregulárisan érkeztek Görögországba és nemzetközi védelem iránti kérelmet szándékoztak benyújtani, de a görög hatóságok még nem vonták be őket a menekültügyi eljárásba. A rendelkezésre álló információk (12) szerint a görög hatóságok 2016 júniusában és júliusában Görögország szárazföldi részén 27 592 személyt regisztráltak előzetesen olyan menedékkérőként, akinek a kérelme még benyújtásra vár. 2016. szeptember 1-jétől megkezdődött e kérelmek benyújtásának a folyamata. 2016. március 20. és szeptember 18. között a szigeteken további 15 253 személy előzetes regisztrálását végezték el, akik közül 6 298 már benyújtotta menedékjog iránti kérelmét.

               (8)

               Görögország 2016. szeptember 19-én kelt levelében további információkat szolgáltatott a Bizottság részére a görögországi menedékkérők helyzetének alakulásáról és a görög menekültügyi rendszer reformja terén elért előrelépésekről. Görögország emellett fenntartásait fejezte ki a dublini rendszer szerinti átadás lehetséges folytatásával kapcsolatosan, tekintettel a Görögországban rekedt migránsok jelenlegi számára, akik nagy részét immár bevonták a menekültügyi eljárásba; Görögország továbbá aggályainak adott hangot az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásából fakadó kihívásokat illetően is. Görögország ezenfelül rámutatott, hogy a Görögországból más tagállamokba irányuló áthelyezések száma jóval alacsonyabb az áthelyezési határozatokban előirányzott szintnél.

               (9)

               A Bizottság nyugtázta a Görögország által a nemzeti jogának továbbfejlesztése terén elért eredményeket, amelyek biztosítják a menekültügyi eljárásokról szóló 2013/32/EU átdolgozott európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) új jogi rendelkezéseinek és a befogadási feltételekről szóló 2013/33/EU átdolgozott európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes rendelkezéseinek átültetését (14). A görög parlament 2016. április 3-án új törvényt fogadott el (4375/2016. sz. törvény), annak azonban nem mindegyik rendelkezése lépett hatályba (15). A görög parlament 2016. június 22-én jóváhagyta a 4375/2016. sz. törvény módosítását, amely többek között a fellebbviteli bizottságok összetételének módosítására és a menekültkérők e bizottságok előtti szóbeli meghallgatás iránti jogára (4399/2016. sz. törvény) terjedt ki (16). 2016. augusztus 31-én a görög parlament törvényt fogadott el a Görögországban tartozó iskoláskorú menekült gyermekekre vonatkozóan is (4415/2016. sz. törvény) (17).

               (10)

               A két ajánlás elfogadása óta Görögország jelentősen növelte általános befogadási kapacitását az irreguláris migránsok és a nemzetközi védelmet kérelmező személyek vonatkozásában egyaránt. A görög hatóságok által 2016. szeptember 14-én adott napi tájékoztatás szerint ideiglenes befogadó létesítményekben mintegy 62 987 férőhely áll az irreguláris migránsok és a nemzetközi védelmet kérelmezők rendelkezésére Görögországban (18). 2016. július 14-én Görögország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy „módjában áll szállást, étkezést és minden alapvető szolgáltatást nyújtani a Görögországban rekedt irreguláris migránsok és menedékkérők túlnyomó többségének”, és elkötelezett az iránt, hogy „a teljes menekült népesség számára megfelelő életszínvonalat biztosítson”.

               (11)

               Görögország július 14-én tájékoztatta a Bizottságot a kiszolgáltatott helyzetben lévő menedékkérők – és különösen a kísérő nélküli kiskorúak – elhelyezését biztosító szálláskapacitás bővítésére irányuló tervről is. A görög hatóságok szándéka szerint nyár végéig – a júliusban már létező 622 férőhelyen felül – mintegy 700 további férőhelyet biztosítottak volna, továbbá a meglévő helyszíneken elkülönített tereket alakítottak volna ki az EU pénzügyi támogatásával arra az időszakra, amíg kijelölik a kísérő nélküli kiskorúak elhelyezésére szolgáló új helyszíneket. Ezt a célt azonban nem sikerült elérni: Görögország 2016. szeptember 19-én arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 891 férőhely áll rendelkezésre a kísérő nélküli kiskorúak elhelyezésére szolgáló menedékhelyeken. Ezek a létesítmények jelenleg megteltek, és a várólistán 1 487 kísérő nélküli kiskorú szerepel, akiket el kell helyezni megfelelő létesítményekben (19). E területen tehát csak lassú előrelépés könyvelhető el, és Görögországnak nyilvánvalóan fokoznia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megfelelő számú befogadó létesítményt biztosítson a kísérő nélküli kiskorúak számára, és kielégítse az ilyen szállások iránti igényt.

               (12)

               Ezenkívül Görögország komoly kihívásokkal szembesül az Égei-szigetekre történő új érkezések kapcsán is. A maximális befogadási kapacitás továbbra is mindössze 7 450 férőhely, miközben 2016. szeptember 27-én13 863 főt tett ki a szigeteken regisztrált összes migráns száma. A lassabb ütemű, de továbbra is folyamatos érkezések biztonsági, védelmi és egészségügyi aggályokat vetnek fel, valamint nem teszik lehetővé, hogy megfelelő feltételeket biztosítsanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok számára.

               (13)

               Ezen túlmenően a görögországi létesítmények többsége csupán ideiglenes jellegű, és némelyikük kizárólag a legalapvetőbb befogadási feltételeket – élelmet, vizet, higiéniai és alapvető orvosi ellátást – biztosítja az ott elszállásolt személyeknek. Bár ez elegendő lehet egy rendkívül rövid időre, amíg az érintett egyének megfelelőbb létesítményekbe költözhetnek, a némely intézményben biztosított feltételek még mindig messze elmaradnak a 2013/33/EU irányelvben a nemzetközi védelmet kérelmező személyek esetében előírt követelményektől.

               (14)

               2016 januárjában összesen 80 millió EUR összegű hatáskör-átruházási megállapodást írt alá a Bizottság és az UNHCR annak érdekében, hogy 20 000 férőhelyet hozzanak létre nyitott szálláshelyeken (lakásbérleti programok, szállodautalványok és befogadó családoknál történő elhelyezést biztosító programok keretében) elsősorban az áthelyezésre jogosult, nemzetközi védelmet kérelmező személyek részére (20). A hatáskör-átruházási megállapodást 2016 júliusában felülvizsgálták annak érdekében, hogy a szálláshelyprogram magában foglalja az UNHCR kezelésében lévő áthelyezési területeken való férőhely-létesítés lehetőségét is, valamint a szövegből egyértelművé váljék, hogy a szálláshelyprogram célcsoportjai közé nem csupán az áthelyezést kérelmező személyek, hanem az egyéb, menedékjog iránti kérelmet benyújtó személyek is tartoznak. Június óta a rendelkezésre álló szálláshelyek száma jelentősen (körülbelül 5 600 férőhellyel) emelkedett. Az áthelyezésre jogosult kérelmezők részére az UNHCR bérleti program keretében 2015 decemberében vállalt 20 000 férőhelyből szeptember 19-én 12 045 férőhely állt rendelkezésre, ezen belül 3 404 szállodákban/teljes épületekben, 6 559 lakásokban, 385 befogadó családoknál és 507 a kifejezetten kísérő nélküli kiskorúak számára létesített szálláshelyeken (21).

               (15)

               Fentiekből következik, hogy Görögországnak további haladást kell elérnie a menedékkérők számára szolgáló célzott és állandó, nyitott és megfelelő minőségű befogadási kapacitás kiépítése terén. A görög hatóságok augusztus 25-i levelében közölt információk szerint a Görögország szárazföldi területén található 39 állandó helyszín tervezett összkapacitása a becslések szerint körülbelül 32 700 férőhely. Görögország szeptember 19-i levelében azt állította, hogy ezeket az uniós szabványoknak megfelelő méltó életkörülményeket biztosító új helyszíneket kijelölték és teljes körűen felújítják. Elengedhetetlen e tervek lehető legrövidebb időn belül történő hatékony végrehajtása, és mivel az ideiglenes létesítmények némelyikét állandó létesítményekké alakítják át, elegendő ideiglenes létesítményekkel kapcsolatos kapacitást is fenn kell tartani a váratlan áramlások okozta kapacitáshiányok kezelésére. Ezen túlmenően – amint azt a Bizottság a második ajánlásában szorgalmazta – a görög hatóságoknak pontosabb adatokat kell szolgáltatniuk a befogadó kapacitásukról, valamint átfogó és folyamatosan frissített igényfelmérést kell benyújtaniuk a teljes befogadási kapacitásra és e kapacitás jellegére vonatkozóan.

               (16)

               Komoly javulás állapítható meg a regionális menekültügyi hivatalok létrehozása terén. A görög jogszabály regionális menekültügyi hivatalok létrehozását írja elő az attikai, szaloniki, trákiai, epiruszi, thesszáliai, nyugat-görögországi, krétai, leszboszi, hioszi, számoszi, leroszi és rodoszi régióban (22). Ezenfelül a menekültügyi szolgálat igazgatójának döntése alapján autonóm menekültügyi egységeket lehet felállítani a menekültügyi szolgálat megnövekedett igényeinek kielégítésére. Mostanáig nyolc regionális hivatal kezdte meg működését az attikai, trákiai, szaloniki, leszboszi, számoszi és rodoszi régióban. Ezenfelül Hioszon és Koszon két további menekültügyi egységet hoztak létre, így összesen ötre nőtt a menekültügyi egységek száma. A törvény értelmében három további regionális menekültügyi hivatalnak kell megkezdenie működését Kosz, Epirusz (Joánnina), Kréta (Héraklio) és Thesszália (Vólosz) térségében. Emellett a nyugat-görögországi (Pátra) menekültügyi egységet regionális menekültügyi hivatallá kell fejleszteni. Álimoszban ugyancsak létrejött egy célzott áthelyezési egység, amely 2016. szeptember 26-án kezdte meg működését.

               (17)

               A görög hatóságok jelentéseikben arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy folytatják a menekültügyi szolgálat további személyzetének felvételét a szervezet adatfeldolgozó kapacitásának bővítése céljából. A 2016. július 14-én benyújtott információk szerint abban az időpontban 350 fős személyzet dolgozott a menekültügyi szolgálatnál, ami a 2015. évi létszám kétszerese. Az alkalmazottak egyharmadát határozott időre szóló szerződés keretében foglalkoztatják, amit különböző uniós és EGT pénzügyi forrásokból finanszíroznak. A görög parlament jóváhagyta további 300 állandó álláshely betöltését az elkövetkező hónapok során. Ez kiegészíti az UNCHR által felvett, határozott időre alkalmazott állományt, valamint az EASO útján a görög menekültügyi szolgálathoz határozott időre kiküldött tagállami szakértőket.

               (18)

               Az újonnan előzetesen regisztrált menedékkérők által benyújtott menedékjog iránti kérelmek feldolgozása céljából a menekültügyi szolgálat szeptember közepe és november közepe között 177 új alkalmazott fokozatos felvételét tervezi a kérelmek benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos kapacitás növelése érdekében, az alábbi megoszlásban: 56 tiszt az áthelyezésre jogosult kérelmezők regisztrálása céljából, 25 tiszt a Dublini Rendelet hatálya alá tartozó kérelmek regisztrálása céljából, 7 tiszt a nyilvánvalóan megalapozatlan kérelmek gyorsított eljárásban történő kezelése céljából, 60 tiszt a nemzetközi védelem iránti kérelmek rendes eljárás szerinti regisztrálása és feldolgozása céljából, továbbá 29 tiszt különböző adminisztratív és statisztikai jellegű feladatok ellátása céljából.

               (19)

               Tekintettel a Görögországban menekültügyi eljárásba bevont menedékkérők számának rendkívül jelentős emelkedésére, egyértelmű, hogy a menekültügyi szolgálat létszáma még mindig messze elmarad a mostani és a jövőben valószínűsíthető munkaterhelés megfelelő kezeléséhez szükségestől, különösen mivel Görögország júliusban jelezte, hogy a benyújtott kérelmek vizsgálata akár három évet is igénybe vehet. A görög hatóságok 2016. július 14-i levelükben azt állították, hogy a személyzet létszámának gyorsabb bővítése nem lehetséges az újonnan felvett alkalmazottak képzését, mentorálását és felügyeletét biztosító vezető beosztású alkalmazottak hiánya miatt. Mindazonáltal fontos lenne a menekültügyi szolgálat lényegesen több személyzeti és anyagi erőforrással való további erősítése, hogy az képes legyen feldolgozni a növekvő számú menedékjog iránti kérelmeket. Ezért átfogó és folyamatosan frissített igényfelmérést kell végezni, amely figyelembe veszi, hogy valószínűsíthetően hány jelenleg függőben lévő menedékkérelmet kell feldolgoznia a görög menekültügyi szolgálatnak egy adott időszakban, és hány munkatárs szükséges vagy valószínűsíthetően szükséges ezeknek a kérelmeknek a feldolgozásához. Ez nem csupán a menekültügyi szolgálat számára szükséges humánerőforrás becslését teszi lehetővé, hanem annak értékelését is, hogy a Bizottság, az ügynökségei, valamint a tagállamok miként segíthetik Görögországot e kérelmek rövidebb határidővel történő feldolgozásában.

               (20)

               Az M.S.S.–ügyben hozott ítélet értelmében elengedhetetlen, hogy a menedékkérők hatékony bírósági jogorvoslatot tudjanak igénybe venni a kérelmüket elutasító határozattal szemben. E tekintetben jelentős előrelépés könyvelhető el. A 2016 áprilisában elfogadott 4375/2016. sz. törvény létrehozta a fellebbviteli hatóságot és a fellebbviteli bizottságokat. Megfelelő számú fellebbviteli bizottságot kell megalakítani ahhoz, hogy a fellebbviteli hatóság 2016 végéig működőképessé váljék.

               (21)

               A közelmúltban elfogadott 4399/2016. sz. törvény új fellebbviteli bizottságokat hoz létre. E bizottságok hatáskörébe tartozik a görög menekültügyi szolgálat határozatai ellen 2016. június 24. után benyújtott valamennyi fellebbezés megvizsgálása. Legfőbb prioritásként a fellebbviteli bizottságok mindenekelőtt a görög szigeteken indított ügyekre összpontosítanak, ezáltal hozzájárulva az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásához. Az új fellebbviteli bizottságok első határozataikat augusztus közepén bocsátották ki. Jelenleg öt bizottság működik. A 4399/2016. sz. törvény módosította e bizottságok szerkezetét is, így azok jelenleg három tagból állnak: a közigazgatósági bíróság két bírájából, valamint egy megfelelő háttérrel és tapasztalattal rendelkező görög állampolgárból, akit az UNHCR vagy a nemzeti emberi jogi bizottság javasol.

               (22)

               Az ügyhátralék kezelését végző régi fellebbviteli bizottságok, amelyeket a görögországi hátralékos ügyekben született menekültügyi fellebbezések elbírálása céljából hoztak létre, eredetileg kiegészítő megbízatást kaptak arra, hogy az elsőfokú határozatokkal szembeni érdemi fellebbezések mellett azokat a fellebbezéseket is elbírálják, amelyeket az EU–Törökország nyilatkozatban szereplő elfogadhatósági okok alapján nyújtottak be. A további fellebbviteli bizottságok júniusi létrehozásának köszönhetően csökken a 20 „ügyhátralékos” fellebbviteli bizottságok munkaterhelése, így azok felgyorsíthatják a hátralékos fellebbviteli ügyek elbírálásának ütemét.

               (23)

               További előrehaladás történt a 114/2010. sz. elnöki határozattal szabályozott régi eljárás alapján benyújtott, hosszú ideje függőben lévő fellebbezések elbírálása terén. A fennmaradó ügyhátralék 2016. szeptember 21-én megközelítőleg 8 075 ügy volt (a 2013 elején hátralékosnak tekintett körülbelül 51 000 ügyhöz, illetve a 2016. júniusi körülbelül 13 975 ügyhöz képest). A görög hatóságok humanitárius célból tartózkodási engedélyt adtak ki azoknak a személyeknek, akiknek a menedékjog iránti kérelme huzamos ideje függőben volt, és akik a 4375/2016. sz. görög törvény értelmében humanitárius vagy más kivételes indokokból jogosultak voltak tartózkodási engedélyt szerezni. A tartózkodási engedélyt két évre állítják ki, és az megújítható (23). A tartózkodási engedéllyel rendelkezőket a Görögországban kiegészítő védelmi jogállást szerzett személyekkel azonos jogok és előnyök illetik meg (24), és immár nem minősülnek menedékkérőknek. Mindazonáltal a hátralékos fellebbezések egy részét érdemi vizsgálatnak vetik alá. Az első ajánlás óta elért előrelépések ellenére Görögországnak további erőfeszítéseket kell tennie az ezzel kapcsolatos függőben lévő fellebbezések elbírálása terén, gondoskodva arról, hogy azon kérelmezők, akiknek a fellebbezését még nem bírálták el, lehetőséget kapjanak a hatékony jogorvoslathoz való joguk gyakorlására.

               (24)

               Mivel az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása óta jelentősen emelkedett a Görögországban benyújtásra kerülő kérelmek száma, még inkább lényeges a teljesen feltöltött személyi állományú fellebbviteli hatóság, amely képes kezelni a fellebbezések számának várható komoly mértékű emelkedését. Ezenfelül folyamatos igényfelmérést kell végezni a különböző fellebbviteli testületeknél jelenleg függőben lévő és nagy valószínűséggel e testületek által elbírálandó kérelmek száma alapján.

               (25)

               Az új törvénybe (4375/2016. sz. törvény) belefoglalták a kérelmezőket a fellebbviteli szakaszban megillető ingyenes jogi segítségnyújtásról szóló rendelkezést. Mindazonáltal az e törvény végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedés még nem történt meg. 2016. szeptember 9-én miniszteri határozatot fogadtak el a 4375/2016. sz. törvényben foglalt ingyenes jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezés végrehajtásáról, és a görög hatóságok szerint a határozat kibocsátását követően az összes szükséges lépésnek gyorsan meg kell történnie annak érdekében, hogy a fellebbviteli szakaszban valamennyi kérelmező ingyenes jogi segítségnyújtásban részesülhessen Görögországban. Az ingyenes jogi segítségnyújtás végrehajtásához szükséges finanszírozást Görögország a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból (a továbbiakban: AMIF) származó nemzeti programjából fedezi. Emellett az AMIF sürgősségi segítségnyújtási finanszírozása keretében összesen 30 millió euró összegű támogatási megállapodást ítéltek oda az UNHCR-nak (25). Ezt a pénzügyi keretösszeget az UNCHR többek között arra használja fel, hogy ingyenes jogi segítségnyújtást biztosítson a nemzetközi védelmet kérelmező személyeknek a fellebbviteli szakaszban 2017 elejéig, ameddig a görög hatóságok várhatóan létrehozzák saját ingyenes jogi segítségnyújtási rendszerüket. Görögország szeptember 19-én arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a menekültügyi hatóság által fenntartott ügyvédek jegyzékét 2017 elejére állítják össze. Görögországnak meg kell tennie a szükséges lépéseket ahhoz, hogy haladéktalanul garantálja az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való jogot a menekültügyi eljárás során.

               (26)

               Az új 4375/2016. sz. törvény létrehoz egy új fogadási igazgatóságot és egy társadalmi integrációért felelős igazgatóságot, és mindkettőben lesz a kísérő nélküli kiskorúak fogadásáért és integrációjáért – ideértve a képviselőről való gondoskodást – felelős főosztály a Belügy- és Közigazgatás-átalakítási Minisztériumon belül. Ennek ellenére a görög hatóságoknak végrehajtási intézkedéseket is el kell fogadniuk annak érdekében, hogy a kísérő nélküli kiskorúak esetében a gyakorlatban valóban biztosítva legyenek a megfelelő eljárási biztosítékok és befogadási feltételek. Noha a menedékkérő, kísérő nélküli kiskorúak életkorának vizsgálatáról szóló miniszteri határozatot már elfogadta a görög kormány (26), még el kell fogadni egy, a hatékony gyámsági rendszerről szóló elnöki határozatot is.

               (27)

               A nem kormányzati szervezetek aggályaikat fejezték ki a tekintetben, hogy Görögországban sok gyermek számára nem biztosított az oktatáshoz való hozzáférés. A 4415/2016. sz. törvény 2016. augusztusi elfogadása előrelépést jelentett e téren, mivel e törvény többek között a menedékkérők gyermekei számára nyújtott pszichoszociális támogatás és oktatás biztosítását, valamint a Görögországban maradó ilyen gyermekeknek – egy előkészítő, átmeneti szakaszt követően – a görög oktatási rendszerbe való zökkenőmentes integrációját célozza. Lényeges, hogy Görögország ezt a jogi keretet a lehető leghamarabb hatékonyan és teljes körűen végrehajtsa. Ezen túlmenően egyes nem kormányzati szervezetek szerint a kísérő nélküli kiskorúak helyzete általában véve bizonytalan; egyes források szerint a gyermekeket hosszú ideig zsúfolt helyeken, nem megfelelő higiéniai körülmények között, képviselő vagy jogsegélyhez való hozzáférés nélkül tartják elzárva, amíg nem találnak számukra megfelelő szállást (27). A (11) preambulumbekezdésben foglaltak szerint komoly problémát jelent a kiskorúak számára szolgáló megfelelő szálláshelyek hiánya, amit sürgősen orvosolni kell.

               (28)

               Az Európai Bizottság jelentős támogatást nyújtott Görögország számára annak érdekében, hogy az ország menekültügyi rendszerét az uniós standardok szintjére tudja fejleszteni. Az uniós belügyi alapokon (AMIF és Belső Biztonsági Alap) keresztül 2015 eleje óta több mint 352 millió EUR sürgősségi segélyt nyújtottak Görögországnak közvetlenül a görög hatóságoknak, vagy a Görögországban tevékenykedő uniós ügynökségeken és nemzetközi szervezeteken keresztül. A fenti összegből 2016 júliusában mintegy 90 millió EUR-t közvetlenül ítéltek oda a görög hatóságok számára kapacitáserősítés céljából, a befogadó állomásokon biztosított életkörülmények és alapvető egészségügyi szolgáltatások javítása, valamint a migránsok fogadása és egészségügyi ellátása érdekében. A közelmúltban létrehozott szükséghelyzeti támogatási eszköz keretében az EU ugyancsak jelentős (megközelítőleg 198 millió EUR összegű) finanszírozást nyújt a humanitárius partnerszervezeteknek a migránsok és menekültek alapvető humanitárius szükségleteinek kielégítése céljából. Ez a támogatás hozzájárul a Bizottság, a görög hatóságok és az érdekelt felek által kidolgozott, a jelenlegi humanitárius helyzet helyszíni kezelését célzó sürgősségi reagálási terv és az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásához.

               (29)

               Ez a sürgősségi segély a 2014–2020-as időszakban Görögországnak az AMIF-hoz és a Belső Biztonsági Alaphoz (a továbbiakban: ISF) tartozó nemzeti programjain keresztül nyújtott 509 millió EUR-n felül értendő, vagyis Görögország kapja a legtöbb támogatást az uniós belügyi alapokból az EU tagállamai közül.

               (30)

               Görögországnak biztosítania kell, hogy ezeket a pénzügyi forrásokat késedelem nélkül, a lehető legeredményesebben és leghatékonyabban használják fel. E célból sürgősen be kell fejezni az uniós belügyi alapok (AMIF, ISF) keretein belüli görög nemzeti programok folyamatban levő, az új prioritásokhoz való igazítást célzó felülvizsgálatát. Az AMIF nemzeti programjának felülvizsgálata csaknem lezárult: csupán néhány függőben lévő kérdésre kell még megoldást találni a jóváhagyási eljárás előtt, amely várhatóan igen hamar megkezdődik. Ami az ISF nemzeti programjának felülvizsgálatát illeti, ez kevésbé előrehaladott szakaszban tart, és Görögországnak sürgősen be kell nyújtania a Bizottság részére a program felülvizsgált változatát hivatalos konzultáció céljából. A Belügy- és Közigazgatás-átalakítási Minisztériumtól a Gazdasági, Fejlesztési és Idegenforgalmi Minisztériumhoz átcsoportosított források kezeléséért felelős hatóság tekintetében Görögországnak minden további késedelem nélkül be kell jelentenie az új felelős hatóság hivatalos kijelölési eljárásának lezárását, a jogi alapban foglalt követelményekkel összhangban.

               (31)

               Amint azt a Bizottság 2016. március 4-i„A schengeni rendszer helyreállítása” című közleményében (28) elismerte, a dublini rendszer teljes körű működésének biztosítása a menekültügyi-, migrációs- és határpolitika stabilizásához szükséges szélesebb erőfeszítések elengedhetetlen részét képezi. Ezeknek az erőfeszítéseknek biztosítaniuk kell a schengeni térség rendes működéséhez való visszatérést. Ezért elengedhetetlen, hogy Görögország a lehető sürgősebben hajtsa végre az ezen ajánlásban azonosított még hátralévő intézkedéseket. Ugyanakkor a Bizottság javaslatának megfelelően (29) a szolidaritás és a tagállamok közötti méltányos tehermegosztás érdekében prioritásként kell kezelni a dublini szabályok megreformálását. A javaslatról folytatott tárgyalások jelenleg is folyamatban vannak.

               (32)

               Az e fellépések megvalósításáról Görögország által rendszeresen benyújtandó jelentések, valamint más releváns tényezők – köztük az UNCHR-től és más releváns szervezetektől származó jövőbeli információk – lényeges alapot jelentenek majd annak értékeléséhez, hogy megfelelőek-e a feltételek ahhoz, hogy a tagállamok folytassák a Görögországba irányuló, Dublini Rendelet szerinti egyedi átadásokat, figyelembe véve azt is, hogy az átadások volumenének és az átadásra kerülő személyek kategóriáinak összhangban kell állniuk az elért konkrét eredményekkel. Görögországnak 2016. október 31-ig frissített jelentést kell benyújtania a Bizottság számára a jelen ajánlásban foglaltaknak megfelelően.

               (33)

               A Bizottság üdvözli azt a jelentős előrelépést, amelyet Görögország – a Bizottság, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), a tagállamok és a nemzetközi és nem kormányzati szervezetek támogatásával – a két ajánlás elfogadása óta elért a görög menekültügyi rendszer működésének javítása terén. Görögország komoly erőfeszítéseket tett a menekültügyi rendszer megfelelő működése szempontjából lényeges intézményi és jogi struktúrák kialakítására. A Bizottság különösen elismeri, hogy Görögország jelentős lépéseket tett az irreguláris migránsok többségének vagy a menekültügyi eljárásba, vagy a visszatérési eljárásba való bevonása terén az előzetes regisztrálási program útján. Görögország növelte továbbá általános befogadási kapacitását és a menekültügyi rendszer kapacitását, jelentősen csökkentette a fellebbezések kezelése terén kialakult ügyhátralékot, új fellebbviteli bizottságokat állított fel, valamint elfogadta az ingyenes jogsegélyről és a kiskorúak közoktatáshoz való hozzáféréséről szóló jogi keretet.

               (34)

               Mindazonáltal Görögország számára továbbra is nagy kihívást jelent a nagy számú új menedékkérő ügyének kezelése, ami nevezetesen az előzetes regisztrálási program végrehajtására, valamint az irreguláris migránsok folyamatos – jóllehet a 2016. márciusi szintnél alacsonyabb mértékű – érkezésére vezethető vissza. Ezenfelül Görögországnak további fontos lépéseket kell tennie a görög menekültügyi rendszer még meglévő rendszerszintű hiányosságainak orvosolása érdekében, különös tekintettel a kapacitáshiányokra. Az elért további haladás alapján a Görögországba irányuló, a Dublini Rendelet keretében végrehajtott átadások jövőbeli újraindításakor azt is figyelembe kell venni, hogy a kihívásokkal teli jelenlegi helyzet milyen hatást gyakorol a menekültügyi rendszer átfogó működésére, ezért a dublini transzfereket fokozatosan, eseti alapon kell majd megkezdeni. E tekintetben el kell kerülni, hogy fenntarthatatlan terhek háruljanak Görögországra.

               (35)

               Ez az ajánlás azokat az intézkedéseket határozza meg, amelyeket a görög hatóságoknak meg kell tenniük vagy fenn kell tartaniuk annak érdekében, hogy a Bizottság 2016. december végéig ajánlást tehessen a dublini átadások fentiek szerinti, fokozatos újraindítására. E célkitűzést szem előtt tartva Görögországnak sürgősen végre kell hajtania az ezen ajánlásban szereplő lépéseket. A Bizottság úgy tervezi, hogy az e téren elért haladás felmérését követően 2016 decemberében további ajánlásokat fogalmaz meg. Ezek az ajánlások felvázolják, hogy a Bizottság szerint mi lenne a dublini átadások fokozatos újraindításának megfelelő hatálya és jellege, különös figyelemmel a kiszolgáltatott kérelmezők egyedi szükségleteire, valamint arra, hogy az eljárást milyen módon lehetne a görög hatóságokkal szoros együttműködésben lefolytatni.

               (36)

               Egyedi esetekben az átadás folytatására vonatkozó döntés kizárólag a tagállami hatóságok hatáskörébe tartozik, bírósági felülvizsgálat mellett, mely utóbbi a Dublini Rendelet értelmezése tekintetében az Európai Bíróság előzetes döntéshozatal iránti megkeresésére is kiterjedhet,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      Befogadási feltételek és befogadó létesítmények

               (1)

               Görögországnak folytatnia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a területén elengendő befogadó létesítmény álljon rendelkezésre a nemzetközi védelmet kérelmező összes személy elhelyezésére, és a befogadási feltételek valamennyi ilyen befogadó létesítményben megfeleljenek az uniós jogban – nevezetesen a 2013/33/EU irányelvben – foglalt szabványoknak. Görögországnak elsődleges fontosságú feladatként a következőket kell végrehajtania:

                           a)

                           a fogadott vagy várhatóan a jövőben fogadandó, nemzetközi védelmet kérelmező összes személynek és hozzátartozóiknak a menekültügyi eljárás időtartamára történő elhelyezésére képes állandó nyílt befogadó létesítményekre vonatkozó terv teljes körű végrehajtása;

                           b)

                           a kísérő nélküli kiskorúak számára szolgáló kellő számú további szálláshely kialakítása annak érdekében, hogy a kísérő nélküli kiskorú menedékkérőket azonnal megfelelő szállásokon helyezzék el, és ne a szabványokat el nem érő körülmények között tartsák őket őrizetben, továbbá e létesítmények fenntartása;

                           c)

                           a menekültügyi eljárás időtartamára a kiskorúak közoktatási rendszerhez való hozzáféréséről szóló új jogszabály hatékony végrehajtása;

                           d)

                           annak biztosítása, hogy a kérelmezők megkapják a szükséges egészségügyi ellátást, amely kiterjed legalább a sürgősségi ellátásra, valamint a betegség és a súlyos mentális zavarok alapvető kezelésére.

                     Ezen túlmenően Görögországnak biztosítania kell, hogy az állandó létesítményeken felül megfelelő számú ideiglenes nyílt befogadó létesítmény álljon rendelkezésre vagy legyen rövid időn belül kialakítható, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők és hozzátartozóik váratlan tömeges beáramlása esetén biztosítható legyen e személyek megfelelő elhelyezése.
               A görög hatóságoknak átfogó igényfelmérést kell végezniük azzal kapcsolatban, hogy összesen mekkora és milyen jellegű fogadási kapacitásra van szükség, és ezt a felmérést az újabb fejleményekre tekintettel folyamatosan naprakészen kell tartaniuk. A görög hatóságoknak gondoskodniuk kell valamennyi befogadó létesítmény hatékony és folyamatos igazgatásról és koordinálásáról is, valamint arról, hogy e célra megfelelő források álljanak a felelős minisztériumok rendelkezésére.

      Hozzáférés az elsőfokú menekültügyi eljáráshoz, és az ezen eljárás céljára rendelkezésre álló erőforrások

               (2)

               Görögország folytatnia kell azon erőfeszítéseit, melyek célja, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező ténylegesen hozzáférjen a menekültügyi eljáráshoz, különösen az alábbiak által:

                           a)

                           annak felmérése, hogy a menekültügyi szolgálatnak valószínűleg hány tagú személyzetre van szüksége a beérkező menedékjog iránti kérelmeknek a menekültügyi eljárásokról szóló 2013/32/EU irányelvben megállapított határidőn belüli feldolgozásához;

                           b)

                           a menekültügyi szolgálat új személyzetének sürgős felvétele, hogy ezáltal a szolgálat mielőbb képes legyen az összes beérkező nemzetközi védelem iránti kérelem hatékony és kellő időben történő kezelésére;

                           c)

                           további regionális menekültügyi irodák kialakítása a leroszi régióban és Krétán (Héraklio), Thesszália és Epirusz (Vólosz) és Joánnina) térségében, valamint a már működő leroszi és nyugat-görögországi (Pátra) menekültügyi egység regionális menekültügyi hivatallá való fejlesztése a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően.

                     Az a) pontban említett igényfelmérést folyamatosan frissíteni kell, és annak tartalmaznia kell a felvett alkalmazottak számát.

      Fellebbviteli hatóság

               (3)

               Görögországnak folytatnia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy hatékony jogorvoslat álljon rendelkezésre a nemzetközi védelmet kérelmező valamennyi személy számára, különösen az alábbiak biztosítása által:

                           a)

                           az új fellebbviteli hatóság teljes körű működése a megfelelő számú fellebbviteli bizottság felállítása révén;

                           b)

                           megfelelő létszámú humánerőforrás biztosítása a fellebbviteli hatóság és a bizottságok számára valamennyi függőben lévő és a jövőben valószínűsíthető fellebbezés – köztük az EU–Törökország nyilatkozat keretében benyújtott fellebbezések – hatékony kezeléséhez;

                           c)

                           a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2016 végéig a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatára irányulóan jelenleg folyamatban lévő összes kérelem lezárása.

                     A görög hatóságoknak teljes körű és folyamatos igényfelmérés alapján meg kell állapítaniuk, hogy hány fellebbviteli bizottságra lesz szükség az új fellebbviteli hatóság keretében a nemzetközi védelmet kérelmezők összes fellebbezésének elbírálásához, illetve, hogy e bizottságok folyamatos, zökkenőmentes működésének milyen humánerőforrás-szükségletei vannak.

      Jogsegély

               (4)

               Görögországnak biztosítania kell az ingyenes jogsegélyhez való hozzáférésről szóló jogi keret tényleges gyakorlati végrehajtását, és azt, hogy valamennyi menedékkérő számára rendelkezésre álljon a szükséges jogsegély a nemzetközi védelem iránti kérelmekre vonatkozó közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatához. Görögországnak különösen:

                           a)

                           hatékonyan végre kell hajtania az ingyenes jogi segítségnyújtásról szóló miniszteri határozatot;

                           b)

                           késedelem nélkül szerződést kell kötnie azon ügyvédek nyilvántartásba vételére, akik képesek ilyen szolgáltatásokat nyújtani a kérelmezőknek a fellebbviteli szakaszban Görögországban.

      A kísérő nélküli kiskorúak és a kiszolgáltatott személyek kezelése a menekültügyi eljárás során

               (5)

               Görögországnak gondoskodnia kell a kiszolgáltatott kérelmezők – köztük a kísérő nélküli kiskorúak – azonosítását és kezelését szolgáló megfelelő struktúrák létrehozásáról. Görögországnak különösen:

                           a)

                           sürgősen ki kell alakítania egy megfelelő gyámsági eljárást a 4375/2016. sz. törvény vonatkozó rendelkezései végrehajtásáról szóló elnöki határozat elfogadása révén;

                           b)

                           fel kell állítania a fogadási igazgatóságot és a kísérő nélküli kiskorúak védelméért felelős főosztályt, hogy sürgősen biztosítsa a menedékjog szerinti szükséges garanciákat a családok felkutatása és a jogi képviselet terén;

                           c)

                           gondoskodnia kell az egyedi eljárási és fogadási szükségletekkel rendelkező kérelmezők azonosításához szükséges eljárások gyakorlati megvalósításáról, hogy e kérelmezők hozzájussanak a szükséges pszichoszociális támogatáshoz, különösen ha szexuális erőszak, kizsákmányolás vagy emberkereskedelem áldozatául eshettek.

      Az uniós finanszírozás felhasználása a nemzeti programokban

               (6)

               Görögországnak gondoskodnia kell arról, hogy az Unió által nyújtott jelentős összegű támogatás teljes mértékben felhasználásra kerüljön, különösen az AMIF-hoz és az ISF-hez tartozó nemzeti programjaiban elérhető források haladéktalan mobilizálása és a strukturális alapokból igénybe vehető kiegészítő finanszírozási lehetőségek feltárása révén. Ezzel összefüggésben Görögországnak sürgősen be kell fejeznie nemzeti programjainak folyamatban lévő felülvizsgálatát, hogy azok jobban illeszkedjenek az új prioritásokhoz, valamint haladéktalanul be kell jelentenie az új felelős hatóság hivatalos kijelölésének lezárását, a jogalapban foglalt követelményekkel összhangban.

      A megvalósított fellépésekre vonatkozó jelentéstétel

               (7)

               A Bizottság felkéri Görögországot, hogy 2016. október 31-ig nyújtson be jelentést ezen ajánlás, valamint a 2016. június 15-i és február 10-i ajánlás végrehajtásáról. A jelentésnek különösen ismertetnie kell, hogy milyen lépések történtek az ezen ajánlásban azonosított még meglévő hiányosságok orvosolására, ideértve azt is, hogy a görög hatóságok hogyan biztosították vagy tervezik biztosítani az ajánlás (1)–(5) bekezdésében szereplő humán- és anyagi erőforrásokat. E jelentésnek továbbá tartalmaznia kell az ajánlás (1)–(3) bekezdésében említett folyamatos igényfelmérés leírását. A jelentésben ki kell térni a következőkre is:

                           a)

                           a nemzetközi védelmet kérelmező személyek elszállásolására szolgáló összes jelenlegi és tervezett állandó vagy ideiglenes fogadási kapacitás, és e kapacitások jellege;

                           b)

                           a függőben lévő elsőfokú menedékjog iránti kérelmek száma összesen;

                           c)

                           átfogó adatok az összes függőben lévő fellebbezésről, valamint az új fellebbviteli bizottságok és az „ügyhátralékos” fellebbviteli bizottságok által kibocsátott másodfokú határozatokról, ideértve az elfogadhatósággal kapcsolatos ügyeket is;

                           d)

                           a menekültügyi szolgálatnál a menedékjog iránti kérelmek feldolgozására rendelkezésre álló jelenlegi és tervezett személyzet, illetve Fogadási Igazgatóság jelenlegi és tervezett személyzetének teljes létszáma; valamint

                           e)

                           a fellebbviteli hatóság által létrehozott bizottságok száma, valamint a hozzájuk rendelt személyzet jelenlegi és tervezett összlétszáma.

      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 28-án.

            a Bizottság részéről

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 604/2013/EU rendelete egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

      (2)  Az M.S.S. kontra Belgium és Görögország ügy (ügyszám: 30696/09), valamint a C-411/10. és C-493/10. sz., NS kontra Secretary of State for the Home Department ügy.

      (3)  A Tanács 2003. február 18-i 343/2003/EK rendelete egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 50., 2003.2.25., 1. o.), amelyet a 604/2013/EU rendelet váltott fel.

      (4)  A Frontex 2016. szeptember 12-i adatai.

      (5)  EU–Törökország nyilatkozat, 2016. március 18.

      (6)  Lásd az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról szóló bizottsági jelentéseket: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, a 2016. szeptember 27-i állapot szerint.

      (8)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak, Hatodik jelentés az áthelyezésről és az áttelepítésről, COM(2016) [636] final.

      (9)  A Bizottság 2016. február 10-i ajánlása a Görög Köztársaságnak a 604/2013/EU rendelet szerinti átadás folytatására való tekintettel meghozandó sürgős intézkedésekről – C(2016) 871 final.

      (10)  A Bizottság 2016. június 15-i ajánlása a Görög Köztársaságnak a604/2013/EU rendelet szerinti átadás folytatására való tekintettel meghozandó sürgős intézkedésekről – C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/32/EU irányelve a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

      (14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/33/EU irányelve a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 96. o.).

      (15)  „A menekültügyi szolgálat, a fellebbviteli hatóság, valamint a befogadási és azonosítási szolgálat szervezeti felépítéséről és működéséről, a befogadási főtitkárság létrehozásáról, a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (átdolgozás) a görög jogba való átültetéséről és egyéb rendelkezésekről szóló 4375/2016. sz. törvény”, elérhető az alábbi internetcímen: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Miniszteri és tárcaközi határozatba foglalt végrehajtási aktusokat kell elfogadni ahhoz, hogy a görög hatóságok teljes egészében végre tudják hajtani a törvényt.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Ezek az ideiglenes sürgősségi és állandó létesítmények az égei-szigeteki uniós fogadóállomásokon, valamint a görög szárazföldi területeken találhatók.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Jóllehet az áthelyezésre jogosult kérelmezők elsőbbséget élveznek majd, a tevékenységek szintén hasznosak lesznek azon nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára, akik arra várakoznak, hogy a Dublini Rendelet alapján más uniós tagállamokban egyesítsék őket a családtagjaikkal, valamint a Görögországban menedékjogot kérő személyek, különösen a kiszolgáltatott kategóriákba tartozók, köztük a kísérő nélküli és elszakított gyermekek, a fogyatékos személyek, az idősek, az egyedülálló szülők, a krónikus betegek, a terhes nők stb. számára is.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (22)  A 4375/2016. sz. törvény 1. cikkének (3) bekezdése.

      (23)  A 4375/2016. sz. törvény 22. cikkének (3) bekezdése.

      (24)  A 114/2010. sz. elnöki határozat 28. cikke.

      (25)  A támogatási megállapodást 2016. július 15-én írták alá.

      (26)  1982/2016.2.16. sz. miniszteri határozat (Hivatalos Lap, B' 335).

      (27)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?” [„Miért tartanak Önök itt engem?”], 2016. szeptember https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak, „A schengeni rendszer helyreállítása – ütemterv”, COM(2016) 120 final, 2016. március 4.

      (29)  COM (2016)270 final.


title: A Tanács ajánlása (2016. július 12.) a Cseh Köztársaság 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2016. évi konvergenciaprogramját

text:
               18.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 299/23

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2016. július 12.)
   a Cseh Köztársaság 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2016. évi konvergenciaprogramját
   (2016/C 299/06)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést, és ezzel elindult a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemesztere. Az Európai Tanács a 2016. március 17–18-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. 2015. november 26-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)

               A Cseh Köztársaságra vonatkozó 2016. évi országjelentést 2016. február 26-án tették közzé. Az országjelentésben értékelték a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán a Cseh Köztársaság által elért eredményeket.

               (3)

               A Cseh Köztársaság 2016. május 11-én benyújtotta 2016. évi konvergenciaprogramját, május 12-én pedig a 2016. évi nemzeti reformprogramját. A kettő közötti kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná ezt a rendelkezést.

               (5)

               A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2016. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartás egyenlege 2016-ban enyhén romlik, a GDP -0,6 %-ára, 2017-tól pedig általánosságban a GDP -0,5 %-án stabilizálódik. A tervek szerint a programidőszak során folyamatosan sikerül majd elérni a középtávú költségvetési célt, vagyis a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt. A konvergenciaprogram értelmében a GDP-arányos államadósság 2016-ban várhatóan 41,1 %-on marad, és 2019-re a GDP 39,3 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor a 2017-től tervezett hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nem kellőképpen meghatározottak. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2016-ban a GDP -0,7 %-át, 2017-ben pedig a GDP -0,9 %-át teszi majd ki, vagyis a középtávú költségvetési cél felett lesz. A jövőbeli esetleges eltérések értékelése azon követelmény fényében történne, hogy a strukturális egyenleget a középtávú költségvetési célnak megfelelő szinten kell tartani. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (6)

               Hosszú távon a költségvetés fenntarthatóságával kapcsolatban közepes kockázatok állnak fenn a Cseh Köztársaság esetében. Ezek elsősorban az életkorral kapcsolatos – főleg az egészségügy, de a nyugdíjak terén is felmerülő – közkiadások becsült hatásaiból származnak. A nyugdíjrendszer módosítását célzó, a közelmúltban elfogadott vagy tervezett intézkedések végrehajtásuk esetén hosszú távon káros hatással lennének az államháztartásra. Először is, a kormány 2016 februárjában elfogadott egy olyan jogszabályt, amely felhatalmazta a nyugdíjindexálási mechanizmus rugalmasabb kiigazítására. Másodszor, jelenleg folyamatban van azon javaslatok tárgyalása, amelyek 65 évben szabnák meg a törvényi nyugdíjkorhatár felső határát, és létrehoznák a nyugdíjkorhatár rendszeres felülvizsgálatának rendszerét. Jelenleg nincsenek tervek az alacsony kötelező nyugdíjkorhatár emelésére. Az egészségügy tekintetében a hosszú távú kiadások tervezett emelése szintén aggodalomra ad okot. A Cseh Köztársaság kihívásokkal néz szembe egészségügyi rendszere irányításának és költséghatékonyságának javítása tekintetében, noha jelenleg több intézkedés is a végrehajtás különféle fázisaiban tart. A mutatók szerint jelentős a javak és szolgáltatások fogyasztása, és viszonylag magas a kórházi alapú ellátások igénybevétele, amelyek drágábbak a járóbeteg-ellátásnál. Úgy tűnik, hogy nem használják fel hatásosan a rendelkezésre álló egészségügyi adatokat a kórházi kapacitások tervezéséhez és ésszerűsítéséhez. Jelenleg folyik a kórházi ellátásokkal kapcsolatos visszatérítési rendszer felülvizsgálata, amelyre olyan problémák miatt van szükség, mint például az, hogy a referenciaráták számításához kis számú kórházat vesznek csak figyelembe. Még nem vizsgálták meg kellően a járóbeteg-ellátás koordinációjának erősítésével, a háziorvosok kapuőri szerepének javításával és a járóbeteg-szolgáltatások szükségtelen igénybevételének korlátozásával kapcsolatos lehetőségeket.

               (7)

               A Cseh Köztársaság költségvetési kerete a leggyengébbek közé tartozik az Unióban. Az e terület fő hiányosságait kezelni hivatott reformcsomagot 2015 februárjában fogadta el a kormány, ám az még mindig a parlament megerősítésére vár. A csomag célja a 2011/85/EU tanácsi irányelv (4) átültetése a nemzeti jogba. A javasolt reform megerősítené a kiadási összeghatárokat és azokat közvetlenül a középtávú költségvetési célokhoz kapcsolná. A reform értelmében a kormánynak olyan költségvetést kellene elfogadnia, amely szavatolja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, és létrejönne egy független költségvetési tanács, amelynek feladatai az államháztartás felügyelete és az átláthatóság növelése lennének.

               (8)

               A Cseh Köztársaságban a beruházások egy főre vetített szintje továbbra is az uniós átlag alatt marad, és a beruházások erősen a fővárosi régióban koncentrálódnak. A vállalkozási környezet hatékonyságát továbbra is rontják az adminisztratív és szabályozási akadályok, amelyek egyben a beruházásokat is gátolják. A közlekedési és energiaprojektek végrehajtásában konkrét elmaradások mutatkoznak. Továbbá az uniós alapok felhasználása a 2007–2013-as programozási időszakban lassú volt, különösen az összetett eljárások, az irányítási és kontrollrendszerek hiányosságai, a közbeszerzési eljárások nem kielégítő hatékonysága és a projektek végrehajtásában részt vevő szervezetek gyenge igazgatási kapacitásai miatt. A közlekedési infrastruktúra terén a beruházások adminisztratív akadályai közé tartoznak a földhasználati engedélyek hosszadalmas kiadási eljárásai és a versenyhivatalnál kezdeményezett panaszeljárások okozta késedelmek. Az energiahatékonyság terén az energiaintenzitás csökkentését célzó közprogramok szétaprózottak és kevéssé költséghatékonyak voltak. Egyes jelek arra mutatnak, hogy az energia-megtakarítás nem növekszik a nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv szerint. A szolgáltatások terén bizonyos adatok azt támasztják alá, hogy a szabályozás túlzottan korlátozó jellegű. Különösen ez a helyzet egyes szakmai szolgáltató ágazatokban, amelyekben a belépés és a működés akadályai nagyobbnak tűnnek az uniós átlagnál. A minőségi online közszolgáltatások használatának alacsony szintje szintén akadályozza a vállalkozási környezetet, és tükrözi a kínálat hiányosságait. Az e-kormányzati szolgáltatások nem használják ki teljes körűen a technikai lehetőségeket a felhasználói élmény fokozása érdekében, és fejlettségi szintjük a legalacsonyabbak közé tartozik az Unióban. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Cseh Köztársaságban viszonylag gyakori az adókijátszás. E probléma megoldása kiemelt jelentőséggel szerepel a szakpolitikai napirenden, különösen a héa tekintetében. Másrészről nincs olyan tervezett intézkedés, amely az adófizetéshez kapcsolódó viszonylagosan magas költségek csökkentésére vagy az adórendszer egyszerűsítésére irányulna. Korlátozottak az adóhatóságok által kínált előre-kitöltési szolgáltatások. Az adófizetők csak kevéssé használják az elektronikus adóbevallási rendszert, noha a héa terén történt némi előrelépés. Továbbá a legfrissebb nemzetközi jelentések szerint viszonylag magasak az adóbehajtás költségei. A munkaadók társadalombiztosítási járulékainak magas szintje hozzájárul a munkához kapcsolódó közterhek általában magas mértékéhez, és kevés a más területekre irányuló diverzifikáció, mint például az ingatlanadók.

               (9)

               Több mutató jelentős gyengeségeket jelez a közigazgatásban. Történt némi előrelépés a 2015-ös korrupcióellenes tervben szereplő jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések elfogadása terén. A parlament 2015 novemberében elfogadta a szerződések nyilvántartásáról szóló törvényt. Ennek mielőbbi végrehajtása és továbbfejlesztése javítaná a közbeszerzések átláthatóságát és költséghatékonyságát. Ugyanakkor egyes kulcsfontosságú korrupcióellenes törvények, mint az összeférhetetlenségről szóló törvény módosítása és a politikai pártok finanszírozásáról szóló új törvény még mindig nem készült el. Több elfogadott intézkedés hatása korlátozott, és nehéz őket végrehajtani, miközben több tervezett intézkedést újra és újra elhalasztanak a következő cselekvési tervig. Annak ellenére, hogy a Cseh Köztársaság tett bizonyos erőfeszítéseket a hiányosságok orvoslására, még további előrelépésre van szükség a közbeszerzési rendszer teljesítményének a verseny, és ezáltal a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatok kiválasztása tekintetében való javítása terén. Ez részben a közbeszerzéssel foglalkozók képzésében rejlő hiányosságok, részben pedig annak a következménye, hogy a szerződések odaítélése során nem fektetnek kellő hangsúlyt a minőségi követelményekre. A közszektor nagymértékben támaszkodik a versenyt mellőző, az ajánlattevőket csak korlátozottan vonzani képes eljárásokra, és ritkán használják az összetett beszerzést. Mindazonáltal a korszerűsített közbeszerzési eljárásokról szóló, újonnan átültetett közbeszerzési irányelvek végrehajtása várhatóan lehetőséget kínál majd arra, hogy a közbeszerzési politika terén stratégiai és bizonyítékokon alapuló megközelítést vezessenek be a professzionalizáció, a közbeszerzések összesítése, a minőségi követelményekre helyezett fokozott hangsúly és a közbeszerzésekkel foglalkozók integritása tekintetében.

               (10)

               Az elmúlt években jelentősen nőttek a K+F beruházások, ám az eredmények továbbra is gyengék, és kérdéses a K+F infrastruktúra fenntarthatósága. A cseh kutatási rendszerben jelenleg folyamatban van régóta esedékes, jelentős irányítási reformok végrehajtása, különösen az értékelés és a finanszírozás terén. A jelenlegi finanszírozási mechanizmus széttöredezett, nem elégséges a koordináció az érintett testületek között és nem egyértelmű a felelősségi területek és prioritások elhatárolása. Folyamatban van egy átfogó, a finanszírozással összekapcsolt K+F értékelési keret kialakítása, ám a haladás lassú. Csak mérsékelt erőfeszítések történtek a tudományos és az üzleti élet képviselői közötti kapcsolatok megerősítésére. E kapcsolatokat gyengíti, hogy az állami kutatóintézetekre vonatkozó értékelési keret nem veszi figyelembe a vállalatokkal való együttműködés mértékét.

               (11)

               A parlament 2016 januárjában elfogadta a felsőoktatási reformot. Továbbra is kihívást jelent a tanári szakma vonzóvá tétele, ennek egyik oka a viszonylag alacsony fizetés, miközben a tanári kar öregszik. A szakma vonzerejének növelése érdekében folyamatban van egy új pedagógus-életpályamodell kidolgozása a tanárok és a pedagógiai személyzet számára, ám ennek bevezetését elhalasztották. Az oktatási eredmények általánosságban jók, ám erősen befolyásolja őket a tanulók társadalmi-gazdasági háttere. A hátrányos helyzetű csoportok, különösen a roma közösség gyenge oktatási eredményei egyértelműen aggodalomra adnak okot. A becslések szerint a roma gyerekek körében nagyon magas a korai iskolaelhagyók aránya. Sok roma gyermek a többségi iskolákon kívül részesül oktatásban, és ennek következtében alacsonyabb tanulási normákkal szembesül, mint a népesség többi részéhez tartozó gyermekek. Nem elégségesek azok a képzési lehetőségek, amelyek segítséget nyújthatnának a tanároknak e kérdés kezeléséhez, és a tanárok kis része vesz csak részt vegyes csoportok tanításához és inkluzív oktatáshoz kapcsolódó szakmai fejlődési tevékenységekben. Sok, az inkluzív oktatást célzó jogalkotási és igazgatási intézkedést fogadtak el, vagy kezdődött meg végrehajtásuk. A tervek szerint ezek hozzá fognak járulni a roma és nem roma gyermekek iskolázottsága és iskolai teljesítménye terén mutatkozó eltérések csökkentéséhez. A parlament 2016 márciusában elfogadta az oktatási törvény módosításait, kiterjesztve a kötelező oktatást az iskola előtti nevelés utolsó évére és biztosítva, hogy a fiatalabb gyerekek jogosultak legyenek óvodai férőhelyre. Mindazonáltal az oktatási rendszerben fennálló egyenlőtlenségek akadályozzák a humán tőke minőségének javítását és korlátozzák az élet későbbi szakaszában a munkaerő-piacon elérhető eredményeket.

               (12)

               A Cseh Köztársaságban a munkaerő-piaci helyzet javult, de a foglalkoztatási ráta további növekedése az alulreprezentált csoportok fokozottabb részvételétől fog függeni. Ide tartoznak a kisgyermekes nők, az alacsony szakképzettségű munkavállalók és a roma közösség tagjai. Az állami foglalkoztatási szolgálat bevonási kapacitásai – megfelelő és jól irányzott aktív munkaerő-piaci intézkedésekkel kiegészülve – hozzájárulnának a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok részvételének növeléséhez. A kisgyermekes nők munkaerő-piaci részvételét hátráltatja – különösen a legfeljebb három éves gyermekek esetében – a megfizethető és jó minőségű gyermekgondozási szolgáltatások hiánya, valamint a rugalmas munkafeltételek korlátozott használata. Az elmúlt években történt néhány intézkedés e hiányosság orvoslása érdekében, de további jelentős erőfeszítésekre lenne szükség.

               (13)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Mivel az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzásának erősítése érdekében a jövőbeli nemzeti döntések során az uniós szempontokra is tekintettel kell lenni, a Bizottság nemcsak azt vette figyelembe, hogy az intézkedések milyen jelentőséggel bírnak a fenntartható nemzeti költségvetési és társadalmi-gazdasági politika szempontjából, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi.

               (14)

               Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és azt a véleményt (5) fogalmazta meg, hogy a Cseh Köztársaság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

         AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság 2016–2017-ben tegyen lépéseket a következők érdekében:

               1.

               Tegyen intézkedéseket az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében, tekintettel az egészségügy területén várható jövőbeli kockázatokra. Fogadjon el jogszabályokat a költségvetési keretrendszer megerősítése érdekében.

               2.

               Csökkentse a beruházások szabályozási és adminisztratív akadályait, különösen a közlekedési és energiaágazatban, és növelje az e-kormányzati szolgáltatások elérhetőségét. Fogadja el a még hiányzó korrupcióellenes reformokat, és javítsa a közbeszerzési gyakorlatokat.

               3.

               Erősítse meg a K+F-rendszer irányítását, és segítse a tudományos és az üzleti élet képviselői közötti kapcsolatokat. Növelje a tanári szakma vonzerejét, és tegyen intézkedéseket a hátrányos helyzetű gyermekek, ideértve a romák többségi iskolákba és iskolai előtti nevelési intézményekbe való befogadása érdekében. Bontsa le az alulreprezentált csoportok, különösen a nők nagyobb munkaerő-piaci részvétele előtt álló akadályokat.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. KAŽIMÍR

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

      (4)  A Tanács 2011. november 8-i 2011/85/EU irányelve a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről (HL L 306., 2011.11.23., 41. o.).

      (5)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2004. július 30.) az Európai Unió Tanácsának a Banca d'Italia külső könyvvizsgálóiról (EKB/2004/17)

text:
               10.8.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 202/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

   (2004. július 30.)
   az Európai Unió Tanácsának a Banca d'Italia külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerére és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti központi bankok beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Banca d'Italia jelenlegi külső könyvvizsgálójának megbízatása lejárt, és nem kerül megújításra. Ennélfogva szükséges új külső könyvvizsgáló kijelölése a 2004-es pénzügyi évtől.

               (3)

               A Banca d'Italia új külső könyvvizsgálókat választott a közbeszerzési szabályainak megfelelően, és az EKB álláspontja szerint azok teljesítik a szükséges követelményeket.

               (4)

               Az új külső könyvvizsgálók megbízatása három évre szól, és megújítható.

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   A PricewaterhouseCoopers SpA céget javasolják a Banca d'Italia külső könyvvizsgálójául a 2004-es pénzügyi évtől 3 éves megújítható időtartamra.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2004. július 30-án

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET