               20.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 337/113

      P8_TA(2017)0354
      Az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálása
      Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz, Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálásáról szóló tárgyalásokról (2017/2057(INI))
      (2018/C 337/17)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002-ben megkötött megállapodásra és annak 2003. február 1-jén hatályba lépett kereskedelmi pillérére (1) (a továbbiakban: a megállapodás),

                  —

                  tekintettel az EU–Chile társulási tanács hatodik, 2015. áprilisi ülésének eredményére (2),

                  —

                  tekintettel a vegyes konzultatív bizottság 2016. október 5-i záró nyilatkozatára (3),

                  —

                  tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), valamint a Bizottság „A globalizáció előnyünkre fordítása” (4) című, 2017. áprilisi és „Európa szociális dimenziója” (5) című, 2017. májusi vitaanyagaira,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítéleteire és véleményeire (C-350/12 P, 2/13, 1/09), valamint az európai ombudsman 2015. január 6-i határozatára, amellyel lezárta OI/10/2014/RA számú saját kezdeményezésű, a tájékoztatáskérések és a dokumentumokhoz való hozzáférés kezelésére vonatkozó vizsgálatát (6), továbbá tekintettel a Bíróság 2017. május 16-i 2/15 számú véleményére,

                  —

                  tekintettel az Európai Parlament a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló tárgyalások tárgyában a Bizottsághoz intézett ajánlásait tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (7),

                  —

                  tekintettel a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzétételéről szóló irányelvre irányuló javaslatra vonatkozóan 2017. július 4-én elfogadott módosításokra (8),

                  —

                  tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (9), továbbá az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (10),

                  —

                  tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által készített „Az EU–Mexikó átfogó megállapodásban és az EU–Chile társulási megállapodásban szereplő, emberi jogokkal kapcsolatos záradékok hatásai” című tanulmányra (11),

                  —

                  tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatokra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra, az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvekre és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára és az ILO tisztes munka programjára,

                  —

                  tekintettel az ENSZ 2015. évi Éghajlat-változási Keretegyezményére (Párizsi Megállapodás), amely 2016. november 4-én lépett hatályba (12), és amelyet Chile is ratifikált,

                  —

                  tekintettel az EU–Chile parlamenti vegyes bizottság 2016. november 3-i közös nyilatkozatára (13),

                  —

                  tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, 207. cikkének (3) bekezdésére és 217. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Bizottság által 2017. május 24-én elfogadott tárgyalási iránymutatásokra,

                  —

                  tekintettel a Chiléről szóló, az őslakos népekkel foglalkozó nemzetközi munkacsoport (IWGIA) évkönyvében megjelent, „Az őslakos világ 2016-ban” című cikkre (14),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0267/2017),

                  A.

                  mivel „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia megállapítja, hogy „a Bizottságnak továbbra is olyan politikát kell folytatnia, amely a társadalom egésze számára előnyös, és az alapvető gazdasági érdekek mellett előmozdítja az európai és egyetemes normákat és értékeket, nagyobb hangsúlyt helyezve a fenntartható fejlődésre, az emberi jogokra, az adócsalás elleni küzdelemre, a fogyasztóvédelemre, valamint a felelős és tisztességes kereskedelemre”;

                  B.

                  mivel az EU és Chile közös értékeket valló közeli partnerek, és mindkét fél elkötelezett a tényleges többoldalú kereskedelmi irányítás és az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a közös boldogulás és biztonság egy szabályozott globális rendszerben való előmozdítása mellett; mivel az Unió Chile harmadik legjelentősebb kereskedelmi partnere; mivel Chile fontos regionális szereplő és Dél-Amerika az utóbbi évtizedekben gyorsan növekvő gazdaságainak egyike, és mivel az országban a reform érdekében tett erőfeszítések még mindig tartanak;

                  C.

                  mivel a jelenlegi megállapodást – annak kereskedelmi pillérével együtt – 2002-ben kötötték meg és az alkalmazása alatt 2003-tól kezdve mindkét fél legnagyobb hasznára működött, megkétszerezve az áruforgalmat és növelve a kereskedést a szolgáltatások és a beruházások terén (15); mivel ugyanakkor azóta mind az EU, mind Chile korszerűbb és nagyralátóbb kereskedelmi megállapodásokat kötöttek;

                  D.

                  mivel 2016-ban az EU több mint 8,6 milliárd EUR értékben szállított árut Chilébe, Chile pedig 7,4 milliárd EUR értékben az EU-ba; mivel 2015-ben az uniós szolgáltatáskereskedelem értéke Chile felé 3,8 milliárd EUR volt, Chiléé az EU felé pedig 2 milliárd EUR; mivel az uniós külföldi közvetlen befektetések értéke Chilében elérte a 42,8 milliárd EUR-t (16);

                  E.

                  mivel a jelenlegi társulási megállapodás fejezetei között nem szerepel a beruházásról, a kkv-król, a szellemitulajdon-jogról, az energiáról és a nemek kérdéséről szóló fejezet, sem pedig a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet, ideértve a munkaügyi vagy környezetvédelmi normák érvényesítésére vonatkozó kötelezettségeket, illetve a bevált gyakorlatok előmozdítását olyan területeken, mint a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a fenntarthatósági garancia;

                  F.

                  mivel az EU valamennyi kereskedelmi tárgyalásának meg kell őriznie a kormányok jogát és képességét a közérdekből – pl. a közegészség védelme és fejlesztése, a szociális szolgáltatások, a szociális és fogyasztóvédelem, a közoktatás, a biztonság, a környezet, az állat-jóllét, a közerkölcs, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme – való szabályozásra;

                  G.

                  mivel az EU kereskedelmi tárgyalásainak garantálniuk kell a felek állat elért legmagasabb szociális, munkaügyi és környezetvédelmi szintet, és eszközként szolgálhatnak a társadalmi igazságosság és a fenntartható fejlődés előmozdításához mind az EU-ban, mind szerte a világban; mivel a társulási megállapodás korszerűsítése alkalmat jelenthet az EU és tagállamai számára ahhoz, hogy tovább erősítsék a közös magas szintű standardokat és kötelezettségvállalásokat a kereskedelmi megállapodásaikban, különösen a munkavállalói jogok, a környezetvédelem, a fogyasztók jogai és a közjólét terén; mivel a Bizottság bejelentette, hogy megfontolja a szóban forgó kötelezettségvállalások betartatásának különböző módjait, valamint egy szankciókon alapuló mechanizmus kialakítását;

                  H.

                  mivel az EU–Chile vegyes bizottság – amelyben mindkét oldalról részt vesznek civil társadalmi szervezetek – 2016. október 4–5-én tartotta első ülését, melynek célja az volt, hogy megvizsgálja a fennálló megállapodás alkalmazását, valamint foglalkozzék a korszerűsítést célzó tárgyalásokkal, felhasználva a civil társadalom véleményét és előmozdítva a kormányzati csatornákon túlmenő párbeszédet és együttműködést az EU és Chile között; mivel a konzultatív vegyes bizottság felállításában történt jelentős késedelem nem ismétlődhet meg a korszerűsített megállapodás kapcsán; mivel amint a korszerűsített megállapodás hatályba lép, a civil társadalom részvételének egyértelmű struktúrákon, a tagsági megoszlás kiegyensúlyozottságán és beszámolási megbízatásokon kell alapulnia;

                  I.

                  mivel az EU és Chile többoldalú tárgyalásokban vesz részt a szolgáltatások kereskedelmének további liberalizálása érdekében (TiSA);

                  J.

                  mivel Chile nem részes fele, hanem megfigyelője a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak (GPA) és nem vesz részt a környezeti termékekről szóló megállapodásról (EGA) folytatott többoldalú tárgyalásokban;

                  K.

                  mivel az 2002. évi EU–Chile társulási megállapodás 45. cikke az együttműködésre vonatkozólag tartalmaz rendelkezéseket, amelyek szerint az „hozzájárul azoknak a politikáknak és programoknak a megerősítéséhez, amelyek javítják, biztosítják és kiterjesztik a férfiak és nők egyenlő részvételét a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális élet valamennyi területén”;

                  L.

                  mivel Chile aláírója a Csendes-óceáni Partnerségnek (TPP), amelynek jövője jelenleg bizonytalan, és mivel Chile a TPP valamennyi aláírójával szabadkereskedelmi megállapodásokat kötött, és széles körben stabil és megbízható partnernek minősül;

                  M.

                  mivel 2010-ben Chile első dél-amerikai országként tagja lett az OECD-nek és stabil makrogazdaságig kerettel rendelkezik;

                  N.

                  mivel fontos a megállapodás kereskedelmi pillérének a vállalkozások – különösen a mind az EU-ban, mind Chilében tevékeny kkv-k és a polgárok – számára való, lehető leginkluzívabb módon történő korszerűsítése által biztosított lehetőségek maximális kihasználása; mivel e tekintetben többet lehetne tenni, ideértve többek közt az információ terjesztését, ami jelentősen megtöbbszörözhetné a társulási megállapodásban részt vevő felek számára adódó előnyöket;

                  O.

                  mivel Chile kétoldalú beruházási megállapodásokat kötött 17 uniós tagállammal, amelyek tartalma nem tükrözi a beruházási politika legújabb fejleményeit és bevált gyakorlatait, és amelyek helyébe újak kerülnek és alkalmazásuk megszűnik, mihelyt az Unió és Chile között hatályba lép egy beruházási fejezetet is tartalmazó megállapodás;

                  P.

                  mivel a chilei jogszabályokban szereplő, aránytalanul szigorú feltételek, amelyeket az uniós halászhajóknak teljesíteniük kell, megakadályozzák az uniós halászhajókat abban, hogy chilei kikötői létesítményeket vegyenek igénybe kirakodás, átrakodás, üzemanyagfelvétel vagy halászati felszerelések beszerzése céljából;

                  Q.

                  mivel Chile kivitelének jelenlegi szerkezete élesen különbözik az európai kivitel szerkezetétől, mivel a feldolgozatlan anyagok – réz, gyümölcsök és zöldségek – kivitelének túlsúlya jellemzi;

                  1.

                  a következő ajánlást teszi a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek:

                              a)

                              biztosítsák, hogy az Európai Parlament teljes, azonnali és pontos tájékoztatást kapjon a tárgyalások során, mivel egyetértését kell adnia a Chilével kötendő korszerűsített társulási megállapodás megkötéséhez, beleértve annak kereskedelmi pillérét is; ne feledkezzenek meg arról, hogy bár az EUMSZ 217. cikkének megfelelően megkötött társulási megállapodások hagyományosan vegyes jellegűek és a közös kereskedelempolitikán túli területekre is kiterjednek, a Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról hozott ítéletét követően az EU-Chile társulási megállapodás korszerűsítését célzó, előre vezető út mélyreható elemzésére van szükség a kereskedelemre vonatkozó kizárólagos és megosztott hatáskörök megőrzése és szétválasztása, valamint az EU és a tagállamok közötti hatáskörmegosztás a tárgyalási folyamat során mindvégig történő, maradéktalan tiszteletben tartása érdekében, valamint a megállapodások aláírása és megkötése céljából; ezért kössenek két külön megállapodást, világosan különbséget téve egy kereskedelmi és beruházási – kizárólag uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket tárgyaló – megállapodás és egy második – a tagállamokkal megosztott hatáskörökbe tartozó kérdésekre vonatkozó –megállapodás között;

                              b)

                              vegyék tudomásul, hogy kétoldalú társulási megállapodásuk hatálybalépése óta mind az EU, mind Chile korszerűbb, nagyralátóbb és átfogóbb kereskedelmi megállapodásokat kötött, valamint hogy a társulási megállapodás számos területre nem terjed ki, amelyek fontosak annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás hozzájáruljon a közös növekedéshez, az egyenlő lehetőségekhez, a méltányos foglalkoztatáshoz és a fenntartható fejlődéshez, beleértve a munkaügyi és környezetvédelmi standardok, az állat-jóllét, valamint a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását és előmozdítását mindkét fél polgárai javára;

                              c)

                              tartsák fontosnak és szükségesnek – különösen annak kereskedelmi pillére tekintetében –az EU–Chile társulási megállapodás korszerűsítésére való törekvést – figyelemmel az elmúlt 15 évben bekövetkezett gazdasági és politikai fejlődésre –, a viszonosság, a kölcsönös haszon és egyensúly szellemében, és vegyék figyelembe a korszerűsítés EU–Chile parlamenti vegyes bizottság általi kitartó támogatását, valamint azt, hogy a vegyes konzultatív bizottság üdvözölte a korszerűsítés felé tett lépéseket;

                              d)

                              ne felejtsék el, hogy a globalizációról és a kereskedelmi politikáról Európában és másutt – a nyereség potenciálisan egyenlőtlen elosztása miatt – egy ideje élénk vita folyik; vegyék figyelembe, hogy meg kell előzi a tendenciákat és a lehetséges következményeket, garantálni kell a kereskedelemből származó hasznok inkluzívabb elosztását, valamint megfelelő védelmet kell biztosítani azok számára, akik nem részesülnek a megállapodás előnyeiből és akik az azt követő folyamat során esetleg hátrányos helyzetbe kerülnek; dolgozzanak ki szakpolitikai – az iparitól az adózási és szociális területig terjedő –fellépéseket, elsősorban nemzeti szinten, de egyéb területeken az Unió szintjén is, amelyek meghaladják a kereskedelmi megállapodások rendelkezéseit;

                              e)

                              tartsák szem előtt a többoldalú program fontosságát és hogy semmiféle kétoldalú tárgyalással nem szabad akadályozni az előrelépés többoldalú módjára irányuló ambíciót; vegyék figyelembe, hogy az EU és Chile megerősített kétoldalú kapcsolatainak és közös együttműködésének elő kell segíteniük a felek közötti intenzívebb együttműködést és szinergiát multi- és plurilaterális környezetben is; ösztönözzék e tekintetben Chile teljes körű részvételét a környezeti termékekről szóló WTO-megállapodásról (EGA) és a közbeszerzésekről szóló felülvizsgált WTO-megállapodásról (felülvizsgált GPA) folytatott tárgyalásokban;

                              f)

                              helyezzék a közös értékeket a korszerűsítési folyamat középpontjába, és valamennyi társulási megállapodáshoz hasonlóan továbbra is illesszenek be emberi jogokkal kapcsolatos záradékot;

                              g)

                              gondoskodjanak róla, hogy a korszerűsített társulási megállapodás teljes szövegében garantálja, valamint kifejezetten és egyértelműen szögezze le a felek ahhoz fűződő jogát és képességét, hogy a köz érdekében saját törvényeket és rendeleteket fogadjanak el és alkalmazzanak olyan legitim közpolitikai célok érdekében, mint az emberi jogok, többek közt a vízhez való hozzáférés, a közegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezetvédelem, a közerkölcsök, a szociális védelem és a fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, továbbá a kulturális sokszínűség védelme és előmozdítása; biztosítsák, hogy semmilyen befektetőkártalanítási igény ne tudja aláásni ezeket a célkitűzéseket; hangsúlyozzák e tekintetben, hogy az európai uniós szabadkereskedelmi megállapodásnak nem célja az Unió, annak tagállamai vagy szövetségi szint alatti egységei a köz érdekében történő szabályozáshoz fűződő jogos érdekének korlátozása;

                              h)

                              az árukereskedelemről folytatott tárgyalások során törekedjenek a piachoz való hozzáférést nagyralátó módon javítani vámtarifasorok révén és a szükségtelen akadályok felszámolásával, többek közt az uniós hajók kikötői létesítményekhez való hozzáférésének tekintetében, ügyelve arra is, hogy számos érzékeny mezőgazdasági, feldolgozóipari és ipari termék esetében megfelelő bánásmód szükséges, például vámkontingenseket, megfelelő átmeneti időszakokat kell bevezetni vagy szükség esetén kizárást kell alkalmazni; illesszenek be használható és hatékony kétoldalú védzáradékot a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a korszerűsített társulási megállapodás hatályba lépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata;

                              i)

                              tárgyalási irányelveikbe illesszék be a származási szabályok és vámeljárások egyszerűsítésére irányuló célkitűzést, hogy azokat az egyre összetettebbé váló globális értékláncokhoz igazítsák; gondoskodjanak róla, hogy a korszerűsített társulási megállapodás tartalmazzon csalás elleni rendelkezéseket és intézkedéseket, valamint kötelezettségvállalásokat a vámhatóságok közötti átláthatóság, hatékonyság, jogbiztonság és együttműködés növelése céljából, a WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásának és a felülvizsgált kiotói egyezménynek megfelelően korszerűsítve és egyszerűsítve az eljárásokat;

                              j)

                              a szolgáltatáskereskedelemre vonatkozólag vegyék tekintetbe, hogy a jelenlegi társulási megállapodás nem használja ki teljes egészében a szolgáltatási ágazat potenciálját, valamint hogy a korszerűsített társulási megállapodásnak foglalkoznia kell a szükségtelen akadályok problémájával a piaci hozzáférés és a nemzeti elbánás tekintetében; vegyék tekintetbe, hogy a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményre (GATS) építve kötelezettségvállalásokat kell tenni, és hogy a szabályokat az újabb fejleményekhez igazodva szükség szerint frissíteni kell majd; zárják ki az audiovizuális szolgáltatásokat a megállapodás alkalmazási köréből; biztosítsák és kifejezetten irányozzák elő, hogy a korszerűsített társulási megállapodás nem gátolja meg a feleket abban, hogy képesek legyenek a köz érdekében közszolgáltatásokat meghatározni, szabályozni, biztosítani és támogatni, semmilyen módon nem kötelezi a kormányokat bármely szolgáltatás magánkézbe adására, nem tiltja a kormányoknak, hogy korábban magánszolgáltatók által biztosított közszolgáltatásokat saját maguk biztosítsanak vagy hogy az állam által korábban magánkézbe adott szolgáltatásokat újra állami ellenőrzés alá vegyenek, és nem akadályozza meg a kormányokat abban, hogy bővítsék a köz számára általuk biztosított szolgáltatások sorát azáltal, hogy kizár minden olyan záradékot, rendelkezést vagy kötelezettségvállalást, amely aláásná az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy az általános gazdasági érdekű jelenlegi és jövőbeli szolgáltatásokat ismét állami ellenőrzés alá helyezzék;

                              k)

                              biztosítsák, hogy a korszerűsített megállapodás megállapítja a fokozott szabályozási átláthatósághoz és kölcsönös elismeréshez szükséges lépéseket, beleértve a pártatlanságot és a legmagasabb szintű védelmet garantáló rendelkezéseket a követelmények, minősítések és engedélyek tekintetében, valamint hogy e területeken intézményes mechanizmusokat irányoz elő számos érintett szereplőre – így kkv-kra és a civil társadalom szervezeteire – kiterjedő konzultáció céljából;

                              l)

                              biztosítsák, hogy miközben kötelezettségvállalásokat tesznek az üzleti célból érkező természetes személyek belépésének és tartózkodásának megkönnyítése céljából, a külföldi szolgáltatóknak a maguk részéről meg kell felelniük az uniós és tagállami szociális és munkaügyi jogszabályoknak és az alkalmazandó kollektív megállapodásoknak, amikor a munkavállalókat a 4. módozat szerinti kötelezettségvállalás értelmében foglalkoztatják;

                              m)

                              biztosítsák, hogy az ambiciózus szabályozási együttműködés és a normák harmonizációja önkéntes maradjon, tartsa tiszteletben a szabályozó hatóságok önállóságát, a kibővített információcserén és igazgatási együttműködésen alapuljon a szükségtelen akadályok és adminisztratív terhek azonosítása céljából, valamint tartsa tiszteletben az elővigyázatosság elvét; tartsák szem előtt, hogy a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a fokozottabb konvergencia és együttműködés révén a nemzetközi standardok tekintetében, garantálva a legmagasabb szintű fogyasztó- és környezetvédelmet, a szociális és munkaügyi védelmet;

                              n)

                              vegyék figyelembe, hogy a korszerűsített társulási megállapodás a pénzügyi szolgáltatások tekintetében tartalmazzon – az EU–Kanada átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásban (CETA) foglaltakhoz hasonló – prudenciális kivételt annak érdekében, hogy a felek rendelkezzenek politikai szabadságfokkal saját pénzügyi és bankágazataik szabályozásához, a pénzügyi rendszer stabilitásának és integritásának biztosítása érdekében; illesszenek be védzáradékokat és általános kivételeket a tőkemozgások és fizetések tekintetében, amelyek akkor alkalmazandók, amikor az utóbbiak súlyos nehézségeket okoznak vagy okozhatnak a gazdasági és monetáris unió zökkenőmentes működése vagy az EU fizetési mérlegének egyensúlya tekintetében;

                              o)

                              illesszenek be jó adóügyi kormányzásról szóló rendelkezéseket és átláthatósági standardokat, amelyek megerősítik a felek arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy végrehajtják az adóelkerülés, adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi standardokat, különösen az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló releváns OECD-ajánlásokat, valamint illesszenek be az automatikus információcserére és a tényleges tulajdonosi viszonyokat feltüntető nyilvános nyilvántartások létrehozására vonatkozó előírásokat a bizalmi vagyonkezelők vonatkozásában és konkrét rendelkezéseket a pénzügyi szolgáltatásokról, tőkemozgásokról és a letelepedésről szóló fejezetekben a vállalatok észrevétlen adótervezésének kizárása érdekében;

                              p)

                              ne feledkezzenek el arról, hogy a korrupció aláássa az emberi jogokat, az egyenlőséget, a társadalmi igazságosságot, a kereskedelmet és a tisztességes versenyt, akadályozva a gazdasági növekedést; egy egyértelmű és határozott kötelezettségvállalásokat és intézkedéseket felvázoló külön szakasz beillesztése révén kifejezetten kötelezzék a feleket a korrupció valamennyi formája elleni küzdelemre és a nemzetközi standardok és a többoldalú korrupcióellenes egyezmények végrehajtására;

                              q)

                              vegyék tekintetbe, hogy a közbeszerzés megnyitásáról szóló szigorú rendelkezések – amelyek a legelőnyösebb ajánlat elvét mozdítják elő, amely az ajánlattevők számára szociális, környezeti és innovatív kritériumokat, egyszerűsített eljárásokat és átláthatóságot biztosít, beleértve a más országbeli ajánlattevők tényleges hozzáférését is – hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemhez és a közigazgatás integritásának ösztönzéséhez, egyúttal jó ár-érték arányt nyújtva az adófizetőknek; a korszerűsített megállapodás térjen ki a közbeszerzési piacok elérhetőségének javítására – beleértve a nem központi jellegűeket is –, valamint a nemzeti kezelésen alapuló eljárások átláthatóságára, a pártatlanságra és a tisztességességre;

                              r)

                              biztosítsák, hogy a beruházási politika magában foglalja a jó kormányzást és a beruházás elősegítését, továbbá alakítsanak ki és állapítsanak meg a befektetőkre vonatkozó kötelezettségeket, javítva egyúttal a befektetők védelmét;

                              s)

                              gondoskodjanak róla, hogy a tárgyalási irányelvek utasítsák a Bizottságot korszerű beruházási fejezet végigvitelére, figyelembe véve a nemzetközi szinten alkalmazott legjobb gyakorlatokat, így az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretét és a Bíróság az EU–Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló legutóbbi véleményét;

                              t)

                              tegyenek előrelépést a vitarendezési rendszer szükséges nemzetközi megreformálása irányába; törekedjenek arra, hogy minden fél kötelezettséget vállaljon arra, hogy prioritásként kezeli az illetékes bíróságokhoz való fellebbezést, valamint hogy a beruházó és az állam közötti vitarendezést fellebbezési mechanizmussal, szigorú összeférhetetlenségi szabályokkal és érvényesíthető magatartási kódexszel rendelkező, nyilvános beruházási bírósági rendszerrel váltja fel; vegyék figyelembe a befektetők kötelezettségeit és őrizzék meg a legitim közpolitikai célkitűzések – így az egészségüggyel és a vízellátással, illetve a munkaüggyel és a környezetvédelemmel kapcsolatos célok – eléréséhez szükséges szabályozáshoz való jogot; törekedjenek a komolytalan jogviták megelőzésére és illesszenek be minden demokratikus eljárási garanciát, így az igazságszolgáltatáshoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés jogát (különös tekintettel a kkv-kre), az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, ugyanakkor munkálkodjanak egy multilaterális beruházási bíróság létrehozásán;

                              u)

                              biztosítsák, hogy a korszerűsített társulási megállapodás erőteljes és ambiciózus kereskedelmi és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetet tartalmazzon, amely kötelező és érvényesíthető rendelkezéseket foglal magába, amelyek megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok hatálya alá tartoznak, ideértve – számos végrehajtási módszer között – egy szankciókon alapuló mechanizmust is, illetve amely lehetővé teszi a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt; vegyék figyelembe, hogy a kereskedelmi és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetnek egyebek mellett tartalmaznia kell, hogy a felek kötelezettséget vállalnak az ILO alapvető egyezményeiben rögzített elvek nemzeti jogszabályaikban és szabályozásaikban történő elfogadására és megtartására, valamint a frissített ILO-eszközök – különösen a kormányzásra vonatkozó egyezmények, a tisztes munka programja, az őshonos népek jogairól szóló 169. számú ILO-egyezmény, a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról szóló egyezmény, a háztartási alkalmazottakról szóló egyezmény és a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló egyezmény, valamint a migráns munkavállalókra vonatkozó munkaügyi standardok, a vállalati társadalmi felelősségvállalás, ezen belül az ágazati OECD iránymutatások bevezetése és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és egy olyan eljárás, melynek keretében a konzultatív vegyes bizottság keretében fellépő szociális partnerek és a civil társadalom kormányzati konzultáció elindítására szólíthat fel – hatékony alkalmazására;

                              v)

                              gondoskodjanak róla – hivatkozva az Uruguayjal és Kanadával folytatott kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokon Chile által elért előrelépésekre –, hogy a felek külön fejezetet szenteljenek a kereskedelem és a nemek közti egyenlőség, illetve a nők társadalmi szerepvállalásának növelése témájának, mely a felek nemzetközi emberi jogokhoz, munkaügyi és szociális standardokhoz való csatlakozásának és azok tiszteletben tartásának kinyilvánításán túl olyan aktív intézkedéseket irányoz elő, amelyek célja, hogy a nők jobban kihasználhassák a korszerűsített társulási megállapodás által kínált lehetőségeket; gondoskodjanak egyebek mellett a munka és a családi élet jobb egyensúlyát és a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést célzó intézkedésekről; biztosítsák – egyebek mellett –, hogy a felek vállaljanak kötelezettséget bontott adatok gyűjtésére, amelyek alapján elvégezhető a korszerűsített társulási megállapodás a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának teljes körű előzetes és utólagos elemzése; törekedjenek a nők vezette vállalkozások (különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k) közbeszerzésekben való részvételének megerősítésére, építve a chilei esélyegyenlőségi minisztérium tapasztalatára, amely 2015-ben létrehozott egy támogatási programot a női vállalkozók részvételének megerősítésére a „Chile Compras” közbeszerzési piac szállítóiként; támogassák a női vállalkozások nemzetközivé válását és a nők a 4. módozat szerinti részvételét; biztosítsák a nemek közti egyenlőséggel foglalkozó szakemberek részvételét a tárgyalócsoportokban és az e fejezet végrehajtásáról szóló, a parlamenti vegyes bizottságban folytatott rendszeres eszmecseréket, amelyekbe a nemek közti egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervezeteket is be kell vonni;

                              w)

                              emellett illesszenek be egy átfogó fejezetet a mikrovállalkozásokról és a kkv-król, amely előirányozza a kereskedelem akadálymentesítése tekintetében való előrehaladást és a kereskedelmi akadályok és szükségtelen adminisztratív terhek felszámolását, valamint aktív intézkedéseket irányoz elő annak biztosítása érdekében, hogy a létrejött lehetőségekkel megfelelően élni lehessen és azokról valamennyi fő és potenciális szereplő tudomást szerezzen (azaz egyablakos rendszer, külön erre szánt internetes honlapok létrehozása és ágazati kézikönyvek közreadása útján, amelyek információkat tartalmaznak a kereskedelmet és a beruházást érintő eljárásokról és az e téren kínálkozó új lehetőségekről);

                              x)

                              illesszenek be energiaügyi fejezetet, amely többek közt kiterjedne a megújuló energia és a nyersanyagok kérdésére; ismerjék el a többoldalú környezetvédelmi megállapodások (nevezetesen az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodás) végrehajtásának fontosságát, illesszenek be kereskedelmi vonatkozású rendelkezéseket és kötelezettségvállalásokat a nemzetközi eszközökhöz, tárgyalásokhoz és az egymást támogató kereskedelmi és környezetvédelmi politikákhoz való csatlakozás céljából, megfelelve a körforgásos gazdaság célkitűzéseinek, beleértve a zöld növekedés érdekében vállalt kötelezettségeket, továbbá támogassák és még inkább mozdítsák elő a környezeti javakkal és szolgáltatásokkal, valamint a megújuló energiákkal, illetve az éghajlatbarát technológiákkal összefüggő kereskedelmet és beruházásokat;

                              y)

                              fogadjanak el olyan tárgyalási irányelveket, amelyek a témában folytatott hatékony kétoldalú együttműködés és – bizonyos termékek termelése során az állatjólét veszélyeztetése esetén – feltételes liberalizáció révén megerősítik a jelenlegi társulási megállapodásba foglalt állatjóléti rendelkezéseket;

                              z)

                              fogadjanak el olyan tárgyalási irányelveket, amelyek – az átláthatóság, az eljárások tisztességes volta és a megkülönböztetésmentesség valamint a támogatásokra vonatkozó szabályok megjelenítésének szándékával – előírásokat fogalmaznak meg a versenyjog érvényesítésével és az egészségügyi és növény-egészségügyi rendelkezésekkel kapcsolatban;

                              aa)

                              tartsák szem előtt, hogy minden kereskedelmi megállapodásban az általános célkitűzések között kell szerepelnie a fogyasztói jólétnek, és ügyeljenek rá, hogy a korszerűsített társulási megállapodás kötelezze a feleket a magas szintű fogyasztói biztonság és védelem elérésére, a legmagasabb nemzetközi normákhoz való csatlakozásra és koherens legjobb gyakorlatok kidolgozására, különös tekintettel a fogyasztók védelmére a pénzügyi szolgáltatások, a termékcímkézés és az e-kereskedelem területén;

                              ab)

                              fogadják el, hogy a tárgyalások eredményeképpen erőteljes és érvényesíthető rendelkezéseknek kell születniük, amelyek lefedik a szellemi tulajdonjogok valamennyi formájának elismerését és oltalmát, beleértve a földrajzi árujelzésekre vonatkozó – a meglevő társulás megállapodásban szereplő rendelkezésekre épülő, de azokon túlmutató – ambiciózus rendelkezéseket, gondoskodva a jobb piaci hozzáférésről, az érvényesíthetőség megerősítéséről és arról, hogy újabb földrajzi árujelzéseket lehessen hozzáadni; biztosítsák egy olyan, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogról szóló fejezet beillesztését a felülvizsgált társulási megállapodásba, amely garantálja a szükséges rugalmasságot, valamint hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendelkezések ne ássák alá a megfizethető alapvető gyógyszerekhez és orvosi kezeléshez való, a hazai közegészségügyi programok keretében történő hozzáférést; biztosítsák, hogy ez a fejezet túlmutasson a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) rendelkezésein;

                              ac)

                              biztosítsák, hogy a felek garantálják a lehető legmagasabb szintű átláthatóságot és a részvételt, biztosítva, hogy a tárgyalások céljai teljesülnek, és hogy ehhez állandó és kellően tájékozott párbeszédek társulnak valamennyi érintett féllel, így az érdekelt felekkel, például a vállalkozásokkal, a szakszervezetekkel és a civil társadalommal, ideértve az az őslakos népek képviselőit is; ezekbe vonják be rendszeresen az illetékes parlamenti testületeket – elsősorban az EU–Chile parlamenti vegyes bizottságot és a vegyes konzultatív bizottságot – a társulási megállapodás teljes élettartama során, a tárgyalásoktól kezdve a végrehajtásig és az értékelésig, valamint a végrehajtási szakasz tekintetében támogassák egy hivatalos testület létrejöttét, amely a chilei civil társadalom részvételével foglalkozna, tükrözve a chilei társadalom sokszínűségét, külön figyelemmel az ország őshonos népeire; biztosítsák e célból – az EU tárgyalási stratégiájának aláásása nélkül és Chilével karöltve –, hogy minden vonatkozó információ a lehető legelérhetőbb formában eljusson a széles nyilvánossághoz, beleértve a spanyolra – mint közös hivatalos nyelvre – lefordított tájékoztatókat;

                              ad)

                              ne feledkezzenek el a Parlament arra vonatkozó felhívásairól, hogy a kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozó felhatalmazásokat megismerhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, és a társulási megállapodás korszerűsítésére vonatkozó tárgyalási irányelveket elfogadásuk után haladéktalanul közzé kell tenni;

                              ae)

                              gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás tartalmazza azokat a szükséges mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a végrehajtás időszakában a gyakorlatban tiszteletben tartsák, beleértve egy korszerű, hatékony államközi vitarendezési mechanizmust is;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a Chilei Köztársaság kormányának és parlamentjének.

         (1)  HL L 352., 2002.12.30., 3. o.

         (2)  A Tanács 2015. április 21-i 197/15. sz. sajtóközleménye.

         (3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

         (4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_hu.pdf

         (5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_hu.pdf

         (6)  https://www.ombudsman.europa.eu/hu/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

         (7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0041.

         (8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0284.

         (9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0298.

         (10)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

         (11)  www.europarl.europa.eu/thinktank/hu/document.html?reference=EPRS_STU%282017%29558764

         (12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_agreement.pdf

         (13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

         (14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

         (15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

         (16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf


title: A Bizottság (EU) 2018/624 ajánlása (2018. április 20.) a védelmi ágazatban tevékenykedő albeszállítók és kkv-k határokon átnyúló piacra jutásáról

text:
               23.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 102/87

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/624 AJÁNLÁSA
   (2018. április 20.)
   a védelmi ágazatban tevékenykedő albeszállítók és kkv-k határokon átnyúló piacra jutásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2013 decemberében egy integráltabb, fenntarthatóbb, innovatívabb és versenyképesebb védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) kialakítását tűzte ki célul, amely szükséges a védelmi képességek fejlesztéséhez és fenntartásához, valamint Európa stratégiai autonómiájának megerősítéséhez és a partnerekkel való együttműködési képességének megerősítéséhez. Ezzel összefüggésben hangsúlyozta a kis- és középvállalkozások (kkv-k) határokon átnyúló piacra jutásának fontosságát, felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy további intézkedésekkel nyissa meg az ellátási láncokat valamennyi tagállam kkv-i számára, valamint megjegyezte, hogy a kkv-k a védelmi ellátási lánc fontos elemei, az innováció forrásai és a versenyképesség kulcsfontosságú tényezői (1).

               (2)

               Az európai védelmi cselekvési tervvel 2016. november 30-án bejelentésre került, hogy a Bizottság ajánlásokat fog tenni annak érdekében, hogy elősegítse a védelmi ágazatban tevékenykedő kkv-k és köztes társaságok határokon átnyúló piacra jutását. Ezt „Az Európai Védelmi Alap felállítása” című, 2017. június 7-én elfogadott bizottsági közlemény (2) is megerősítette.

               (3)

               A Bizottság úgy véli, hogy a versenyképes, határokon átnyúló ellátási láncok döntő összetevői az integráltabb és versenyképesebb európai védelmi technológiai és ipari bázisnak, és megítélése szerint a védelmi felszerelések európai piacán lehetőséget kell nyújtani az európai vállalkozások számára, függetlenül azok méretétől és elhelyezkedésétől.

               (4)

               Ezen ajánlás kidolgozása a kkv-k védelmi és biztonsági szerződésekhez való határon átnyúló hozzáférését segítő bizottsági tanácsadó csoporttól – amely 2016 novemberében fejezte be munkáját és tette közzé végleges jelentését (3) –, valamint a tagállami szakértőktől érkező észrevételek felhasználásával történt. Az ajánlás részét képezi a védelem területén működő kkv-k támogatását célzó számos bizottsági kezdeményezésnek és tevékenységnek.

               (5)

               Az ajánlás kidolgozása során a Bizottság figyelembe vette az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) (4) által a védelmi célú közbeszerzések, készségek, finanszírozás és kkv-k kapacitások terén végzett munkát (5).

               (6)

               mivel az ágazat szereplői – különösen a fővállalkozók – kulcsfontosságú szerepet játszanak a védelemben, a Bizottság ezen ajánlás kidolgozásán túlmenően párbeszédet kezdeményezett az ágazat érdekelt feleivel annak érdekében, hogy közösen azonosítsák a határokon átnyúló védelmi ellátási láncok feltételeinek megteremtését célzó további lehetséges intézkedéseket, és megállapodásra jussanak azokról.

               (7)

               A tagállami fellépések jelentősen javíthatják a védelmi ágazatban tevékenykedő kkv-k és köztes társaságok határokon átnyúló piacra jutását. Az ajánlásnak ezért fel kell sorolnia azokat az intézkedéseket, amelyek orvosolni tudják a kkv-kat és a köztes társaságokat érintő egyes problémákat, vagy hozzájárulhatnak azoknak a védelmi ellátási láncokba való integrálásához.

               (8)

               A jövőbeli fegyverkezési tervekkel és projektekkel kapcsolatos korai tájékoztatás lehetővé tenné a kkv-k és a köztes társaságok számára, hogy jobban felkészüljenek a piaci fejleményekre, valamint a védelmi projektekben és szerződésekben való esetleges részvételükre.

               (9)

               A 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 8. és 9. cikkében meghatározott értékhatár alatti szerződésekről történő szélesebb körű tájékoztatás élénkítené a versenyt, továbbá ösztönözné a kkv-k részvételét a védelmi ágazatban. Az ajánlatkérő szervek nem korlátozhatják az ilyen jellegű tájékoztatást a saját tagállamukra.

               (10)

               Az ajánlatkérő szervek által a közbeszerzési dokumentumokban az ajánlattevők vagy potenciális ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információk összetett jellege eltántoríthatja az új, kisebb vállalkozásokat a közbeszerzési piacra való belépéstől. Ezért a szóban forgó információknak relevánsaknak és strukturáltaknak kell lenniük.

               (11)

               A védelmi közbeszerzések nagyságrendje és a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó alkalmassági követelmények további akadályt jelentenek a kkv-k és a köztes társaságok számára. Az egyetlen közbeszerzési eljárás keretében történő, részekre osztott, különálló kisebb szerződések megkötése segíthet a kérdés megoldásában.

               (12)

               Előnyös volna a kkv-k és a köztes társaságok számára, ha hosszabb idő állna rendelkezésre az ajánlatok benyújtására, mivel ily módon több idejük lenne az üzleti lehetőségek azonosítására és részvételük megszervezésére.

               (13)

               A más gazdasági szereplők, köztük alvállalkozók vagy a konzorciumokban, illetve csoportokban részt vevő egyéb felek kapacitására való támaszkodás lehetősége megkönnyíti a közbeszerzési piachoz való hozzáférést, különösen a nagy beszerzések esetében. A közbeszerzési szerződések elnyerésében érdekelt gazdasági szereplőknek a kezdetektől tudatában kell lenniük ennek a lehetőségeknek.

               (14)

               Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció kiterjedt és összetett jellege, valamint a bizonyítékok és tanúsítványok benyújtásának szükségessége olyan szempontok, amelyek eltántoríthatják a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat és a köztes társaságokat a védelmi közbeszerzési piacra való belépéstől. Az e piachoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ajánlatkérő szerveknek – amennyiben lehetséges – meg kell állapodniuk abban, hogy a pályázati szakaszban az ajánlattevők által rendelkezésre bocsátott előzetes bizonyítékok alapján értékelik a minőségi kiválasztási szempontokat. Indokolt volna, hogy az ajánlatkérő szervek csak közvetlenül a szerződés aláírását megelőzően írják elő meg a szóban forgó szempontok teljesítését igazoló dokumentumok és tanúsítványok benyújtását. A minőségi szempontok teljesítésére vonatkozó előzetes bizonyítékok benyújtását szabványosított nyilatkozat, vagyis az egységes európai közbeszerzési dokumentum (ESPD) (7) formájában is lehetővé kell tenni.

               (15)

               A tagállamok közötti regionális együttműködés és a vállalkozások klaszterekbe tömörülése szintén olyan lehetőségeket jelentenek, amelyek erősíthetik a kisebb cégek piaci pozícióját.

               (16)

               Az innováció az elsődleges eszköz, amellyel a kkv-k hozzájárulhatnak a védelmi ipar sikereihez. A kutatást és a technológiát (K+T) támogató valamennyi kezdeményezés tekintetében tehát különös figyelmet kell fordítani a kkv-kra, és a legmesszebbmenőkig biztosítani kell a kkv-k hatékony részvételét.

               (17)

               Az olyan készségek fejlesztése, amelyekre a védelmi iparnak különösen szüksége van, lehetővé tenné az új szereplők számára, hogy belépjenek az európai védelmi piacra,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   1.   TERMINOLÓGIA

   Ezen ajánlás alkalmazásában a „kkv” fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (8) meghatározottak szerint kell értelmezni, míg a „köztes társaság” olyan vállalkozást jelent, amely nagyobb, mint egy kkv, de nem a fővállalkozó az összetett védelmi rendszerek beszerzésére irányuló szerződésben.
   Ezen ajánlás szövegében az „ajánlatkérő szervekre” való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szerveket és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikkében meghatározott ajánlatkérőket is magukban foglalják. Az ajánlatkérő szerveknek vagy az ajánlatkérőknek címzett ajánlások a honvédelem és a biztonság területén a 2009/81/EK irányelv 2. cikke szerinti szerződések odaítéléséhez kapcsolódnak.
   2.   KÖZBESZERZÉS

   2.1.   Hosszú távú tervek és prioritások

   A tagállamoknak lehetőség szerint megfelelő időben előzetes tájékoztatást kell nyújtaniuk a fegyverkezésre vonatkozó hosszú távú terveikről (a képességek, valamint a kutatás és a technológia (K+T) területén fellépő követelményeikről és prioritásaikról). Ez a következő formákban történhet: tervezési dokumentumok közzététele; célzott rendezvények szervezése különböző tagállamok vállalkozásai (fővállalkozók, kkv-k és köztes társaságok) számára; valamint átlátható és megkülönböztetésmentes módon történő információnyújtás a védelmi ipar számára, ideértve az Európai Repülő-, Űrhajózási és Védelmi Ipari Szövetséget (AeroSpace and Defence Industries Association of Europe, ASD), a nemzeti védelmiipari szövetségeket (National Defence Industry Associations, NDIA), valamint egyéb védelmi- és biztonsági ipari szervezeteket (például klasztereket) annak biztosítása érdekében, hogy Unió-szerte elérhetőek legyenek a lényeges információk. Szavatolni kell, hogy ez a tevékenység ne vezessen a verseny torzulásához vagy a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez.
   2.2.   Önkéntes közzétételi és átláthatósági intézkedések

   Az ajánlatkérő szerveknek a lehető legnagyobb mértékben igénybe kell venniük a közbeszerzést megelőző hirdetési eszközöket, például az előzetes tájékoztatókat (11), és célzott rendezvényeket kell szervezniük az előzetes közbeszerzési tervekkel és a konkrét projektekkel kapcsolatban. Az ilyen rendezvényeknek elérhetőknek kell lenniük a különböző tagállamok vállalkozásai (fővállalkozók, kkv-k és köztes társaságok) számára. A vonatkozó információkat a védelmi iparon keresztül lehetne terjeszteni, ideértve az ASD-t, az NDIA-kat, valamint egyéb védelmi- és biztonsági ipari szervezeteket (például klasztereket). Ezen eszközök alkalmazásakor az ajánlatkérő szerveknek gondoskodniuk kell arról, hogy megfeleljenek az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvének, valamint egyértelművé kell tenniük a szóban forgó közbeszerzési tervek ideiglenes jellegét.
   Az ajánlatkérő szerveknek törekedniük kell arra, hogy a közbeszerzési lehetőségeket a lehető legszélesebb körben tegyék közzé, túlmutatva az alkalmazandó jogi követelményeken. Ez magában foglalja például az eljárást megindító hirdetményben szereplő információknak a lehető legszélesebb körben történő közzétételét közvetlenül azt követően, hogy a hirdetmény megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjának a Tender Electronic Daily, (TED) című elektronikus közbeszerzési értesítőjében, valamint egy olyan mechanizmus biztosítását, amelyen keresztül az érdekelt gazdasági szereplők feliratkozhatnak jövőbeli felhívásokkal kapcsolatos értesítésekre.
   Az ajánlatkérő szerveknek, amikor csak lehetséges, a 2009/81/EK irányelv 8. és 9. cikkében meghatározott értékhatár (12) alatti szerződésekre vonatkozó közbeszerzési lehetőségeket önkéntes kiadványok útján, a vonatkozó portálokon és weboldalakon (nem feltétlenül a TED-ben) kell meghirdetniük, és az Unióban potenciálisan érdekelt vállalkozásoktól tájékoztatást vagy árajánlatot kell kérniük. Biztosítani kell, hogy ezek a lépések ne vezessenek a verseny torzulásához vagy a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez. Az ajánlatkérő szerveknek a kis értékű szerződések esetében is le kell folytatniuk az egyszerűsített versenyeztetési eljárásokat, abban az esetben is, ha a nemzeti szabályok ezt formálisan nem írják elő.
   2.3.   Az információk minősége

   Az ajánlatkérő szerveknek észszerű és pontos, tömör információkat kell biztosítaniuk a piac számára (például a TED-ben közzétett hirdetményekben szereplő közbeszerzések leírását). Ez lehetővé teszi a vállalkozások számára a lehetőségek áttekintését és azonosítását, valamint azt, hogy megalapozott döntést hozzanak arról, hogy mennyire érdekeltek egy adott ajánlat benyújtásában.
   Amikor csak lehetséges, az ajánlatkérő szervnek a kapcsolódó információkat angol nyelven, vagy a védelmi iparban általában használt egyéb nyelvek valamelyikén is rendelkezésre kell bocsátania saját honlapján vagy a TED-ben.
   2.4.   Részekre bontás

   Az ajánlatkérő szerveknek figyelembe kell venniük a szerződések részekre bontásának lehetőségét. Külön részek alapján is végezhetik a pályáztatást, ugyanakkor előírhatják az egyes részek tekintetében sikeresen pályázó vállalkozások számára, hogy működjenek együtt a teljes projekt koordinálására irányuló szerződést elnyerő gazdasági szereplővel (a fővállalkozóval).
   2.5.   Az eljárások előkészítése és lefolytatása

   A 2009/81/EK irányelv 33. cikke arra kötelezi az ajánlatkérő szerveket, hogy a részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor vegyék figyelembe különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, az említett cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül. Az ajánlatkérő szerveknek lehetőség szerint a szóban forgó cikkben előírtnál hosszabb időt kell biztosítaniuk az ajánlatok benyújtására. Az ily módon meghosszabbított időszak több időt fog biztosítani az ágazati szereplők – és különösen a kkv-k – számára annak eldöntéséhez, hogy tegyenek-e ajánlatot, illetve az ajánlat előkészítéséhez és benyújtásához, valamint az ahhoz szükséges intézkedések megtételéhez, hogy konzorciumokat hozzanak létre, vagy megszervezzék az alvállalkozásokat.
   Az elektronikus közbeszerzés, különösen az ajánlatok elektronikus úton történő benyújtása segít az eljárások egyszerűsítésében, valamint a bürokrácia és az adminisztrációs költségek csökkentésében. Mindez egyúttal mérsékelheti a piacrajutási akadályokat (az ajánlattételi költségeket), különösen a korlátozott adminisztratív forrásokkal rendelkező kisebb cégek számára. Amennyiben lehetséges, az ajánlatkérő szerveknek az elektronikus közbeszerzést kell alkalmazniuk, figyelembe véve a szerződés tárgyát és különösen a minősített információk védelmének szükségességét.
   A hirdetményben az ajánlatkérő szervnek következetesen fel kell hívnia a lehetséges ajánlattevők figyelemét arra, hogy a 2009/81/EK irányelv 41. cikkének (2) és (3) bekezdésével, valamint 42. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban az alkalmassági kritériumok teljesítése érdekében más felek kapacitására is támaszkodhatnak, akik lehetnek akár alvállalkozók (13) vagy ugyanazon konzorcium, illetve csoport tagjai (14).
   Az ajánlatkérő szerveknek törekedniük kell a közbeszerzési eljárásból eredő adminisztratív terhek enyhítésére. Például amennyire csak lehetséges, korlátozniuk kell a tárgyalások számát, és csak az adott konkrét eljáráshoz szükséges információkat vagy dokumentumokat kérhetik be.
   2.6.   Minőségi kiválasztás

   Az ajánlatkérő szerveknek arányos kiválasztási szempontokat kell alkalmazniuk, és el kell kerülniük a nem feltétlenül szükséges követelmények meghatározását. A műszaki és szakmai kapacitás esetében olyan kiválasztási szempontokat kell megjelölniük, amelyek nem az ajánlattevő általános kapacitásának felmérésére irányulnak, hanem annak megállapítására, hogy az ajánlattevő rendelkezik-e az adott szerződéshez szükséges kapacitással. A gazdasági és pénzügyi kapacitás tekintetében az előírt minimális éves forgalom nem haladhatja meg a szerződés becsült értékének kétszeresét.
   Az ellátás biztonságára és az információk biztonságára vonatkozó követelményeknek – mint például a nem kötelező kizárási okok, a kiválasztási szempontok vagy a szerződésteljesítési feltételek – szintén arányosnak kell lenniük, és összhangban kell állniuk az adott közbeszerzés igényeivel. Az ilyen követelmények alkalmazásakor ügyelni kell arra, hogy azokat a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértékre korlátozzák, valamint biztosítani kell, hogy azok ne korlátozzák indokolatlanul a versenyt. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben biztonsági tanúsítványra van szükség, és az ajánlatkérő szervek olyan pályázókkal találják szemben magukat, akiknek a biztonsági tanúsítványát egy másik tagállam állította ki, a 2009/81/EK irányelv 22. cikkének kellő figyelembevétele mellett megfelelő módon és kellő időben sor kerül annak értékelésére, hogy a szóban forgó biztonsági tanúsítvány egyenértékű-e az ajánlatkérő nemzeti joga alapján kiadott biztonsági tanúsítvánnyal (15). A tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy védelem-orientált vállalkozásaik hiteles módon meg tudjanak felelni az ellátás biztonságára és az információk biztonságára vonatkozóan más tagállamok által előírt követelményeknek.
   A 2009/81/EK irányelv 38. cikke előírja a pályázók alkalmasságának ellenőrzését az ajánlatkérő szervek által az irányelvvel összhangban meghatározott szempontok és bizonyítási eszközök alapján. A szóban forgó bizonyítási eszközök tanúsítványok is lehetnek. Az ajánlatkérő szervek azonban nem kötelesek előírni, hogy a tanúsítványokat és az egyéb igazoló dokumentumokat az ajánlatokkal egy időben nyújtsák be. A pályázati eljárásokban való részvétel megkönnyítése érdekében az ajánlatkérő szerveknek mérlegelniük kell a következőkre vonatkozó nyilatkozatok előzetes bizonyítékként történő elfogadását az ajánlatok benyújtásának időpontjában:

               —

               az ajánlattevő személyes helyzete (a 2009/81/EK irányelv 39. cikke),

               —

               az ajánlattevő szakmai tevékenység ellátására való megfelelése (a 2009/81/EK irányelv 40. cikke),

               —

               az ajánlattevő megfelelése a gazdasági és pénzügyi kapacitásra, valamint a műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó kritériumoknak (a 2009/81/EK irányelv 41–44. cikke),

         oly módon, hogy a vonatkozó bizonyítékok és tanúsítványok benyújtását csak a szerződés odaítélésének szakaszában, azaz a szerződés aláírását megelőzően, de az értékelést és a győztes kiválasztását követően írják elő. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak meg kell fontolniuk, hogy lehetővé tegyék a gazdasági szereplők számára, hogy a szabványosított nyilatkozatokon (az általános közbeszerzési jogból ismert ESPD, a 2014/24/EU irányelv 59. cikke) keresztül újra felhasználják, illetve benyújtsák nyilatkozataikat, szükség esetén kiegészítve azokat az egységes európai közbeszerzési dokumentumban (ESPD) nem szereplő információkkal.
   Semmi sem akadályozza meg az ajánlatkérő szerveket abban, hogy az eljárás megfelelő lefolytatása érdekében, amennyiben annak bármely pontján kétségeik vannak, további információkat kérjenek, beleértve az igazoló dokumentumok egy részét vagy egészét. Erre különösen akkor lehet szükség, ha az ajánlatkérő szerv úgy dönt, hogy korlátozza azoknak a jelentkezőknek a számát, amelyeket ajánlattételre, illetőleg párbeszédre hív fel (a 2009/81/EK irányelv 38. cikkének (3) bekezdése). Az információk vagy az igazoló dokumentumok bekérése során az ajánlatkérő szerveknek mindig biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartását.
   Az ajánlatkérő szervek nem írhatják elő az ajánlattevők számára a már birtokukban lévő vagy a bármely tagállamban ingyenesen elérhető nemzeti adatbázisokhoz való közvetlen hozzáféréssel egyszerűen elérhető igazoló dokumentumok benyújtását.
   Amennyiben van rá mód, az ajánlatkérő szerveknek élniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a biztonsági tanúsítvánnyal nem rendelkező jelentkezőknek további időt adjanak e tanúsítvány megszerzésére (a 2009/81/EK irányelv 42. cikke (1) bekezdése j) pontjának harmadik albekezdése). Általános elv, hogy az ajánlatkérő szerveknek mindig igénybe kell venniük annak lehetőségét, hogy a gazdasági szereplőktől bekérjék a kizárási okokkal és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos hiányzó dokumentumokat és igazolásokat, illetve amennyiben azok nem egyértelműek, kérjék az ilyen dokumentumok és igazolások pontosítását (a 2009/81/EK irányelv 45. cikke).
   A tagállamoknak meg kell könnyíteniük a dokumentumok és tanúsítványok határokon átnyúló felhasználását. Különösen pedig biztosítaniuk kell, hogy a 2009/81/EK irányelv alapján történő pályáztatás során felhasznált tanúsítványokra és egyéb igazoló dokumentumokra vonatkozó információk rögzítésre kerüljenek az e-Certis adatbázisban (16), és hogy azokat rendszeresen frissítsék. A 2009/81/EK irányelv szerinti eljárások lefolytatása során az ajánlatkérő szerveknek az e-Certis online közbeszerzési dokumentumkeresőt kell használniuk.
   2.7.   Közbeszerzési képzés és kapacitásépítés

   A tagállamoknak képzéseket kell szervezniük a közbeszerzési tisztviselők számára, lehetőséget kell biztosítaniuk a tapasztalatok megosztására, és útmutatókat kell rendelkezésre bocsátaniuk. Célzott képzéseket kell tartaniuk a kkv-k sajátosságainak és működési korlátainak (pénzügyi forgalom, emberi erőforrások, szellemitulajdon-jogok kezelése stb.) hangsúlyozása érdekében.
   A tagállamoknak a beszállítók, a szolgáltatók és a vállalkozók számára is kell képzéseket szervezniük és tájékoztató anyagokat készíteniük. Ezeknek az anyagoknak általánosan hozzáférhetőnek kell lenniük (vagy legalábbis a védelmi közbeszerzési szerződésekben érdekelt valamennyi vállalkozás számára rendelkezésre kell állniuk). Ez különösen előnyös lenne a kkv-k és a köztes társaságok számára.
   3.   IPARPOLITIKA

   3.1.   Finanszírozás

   A tagállamok helyi és regionális irányító hatóságainak támogatniuk kell azokat a kkv-kat és köztes társaságokat, amelyek már részt vesznek, vagy részt vehetnének a védelmi ellátási láncokban. A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy felhívják az irányító hatóságok és a lehetséges kedvezményezettek (például a kkv-k, a köztes társaságok, a kutatóintézetek, illetve a tudományos élet) figyelmét az európai strukturális és beruházási alapok felhasználási módjaira a védelem területén. Arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy használják az Európai Bizottság által jelenleg kidolgozás alatt álló konkrét iránymutatást (17).
   A tagállamoknak fontolóra kell venniük a meglévő nemzeti finanszírozási eszközök megnyitását a védelmi ipar területén működő kkv-k és köztes társaságok számára, amennyiben ez még nem történt meg.
   A tagállamoknak mérlegelniük kell a kkv-k számára nyújtott támogatás egyéb lehetséges típusait, például az innovatív jellegű, határokon átnyúló védelmi projektekben részt vevő kkv-k és köztes társaságok számára nyújtott célzott állami kezességvállalásokat. A szóban forgó kezességvállalások részben vagy teljes mértékben fedezhetnék az ilyen törekvésekben részt vevő kisebb vállalatok vagy az ilyen projekteket finanszírozó bankok üzleti kockázatait (18).
   A védelmi ágazat vagy más gazdasági ágazatok fórumainak, platformjainak és egyéb eszközeinek igénybevétele révén a tagállamoknak nemzeti és európai szinten tájékoztatniuk kell és tanácsokkal kell ellátniuk a kkv-kat a finanszírozási lehetőségekről.
   A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatokat intelligens beruházási projektekre a jövőbeli tesztelési és értékelési követelményekre vonatkozóan. Ennek keretében tesztelési és értékelési létesítményeket kell létrehozni a kkv-k és a köztes társaságok számára, ami segíteni hivatott őket termékeik tanúsításában, valamint abban, hogy élvezhessék az európai védelmi hitelesítési és tanúsítási erőfeszítésekhez való hozzájárulásaikból származó előnyöket.
   3.2.   Adatbázisok

   A tagállamok megpróbálhatják feltérképezni vagy felülvizsgálni nemzeti védelmi ipari bázisukat, valamint támogatni az iparuk kapacitására vonatkozó információk terjesztését. Erre például új adatbázisok létrehozása révén vagy a meglévő adatbázisokhoz való – például a nemzeti védelmiipari szövetségeken (NDIA) keresztül történő – hozzájárulás útján volna lehetőség.
   A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák azokat az intézkedéseket, amelyek a védelmi ipar területén működő vállalkozásokra, azok képességeire és a rendelkezésükre álló finanszírozási rendszerekre és lehetőségekre vonatkozó meglévő adatbázisok és projektek fejlesztésére irányulnak. Ennek magában kell foglalnia különösen a meglévő nemzeti adatbázisok, az NDIA-adatbázisok és más meglévő releváns források (például a védelmi vonatkozású klaszterek tagjai listáinak) összekapcsolását. Ezen eszközök kiterjedhetnek a vállalkozások technológiai képességeire vonatkozó információkra is. Egy további szakaszban az ilyen adatbázisok lehetővé tehetik a kkv-k és a köztes társaságok számára, hogy összekapcsolják leírásaikat a tagállamok jövőbeli programjaira vonatkozó információkkal vagy a közzétett közbeszerzési hirdetményekkel. Ezáltal azonnal mód nyílik arra, hogy a fővállalkozók társítsák egy kkv leírását egy bizonyos típusú projekttel vagy üzleti lehetőséggel.
   3.3.   Klaszterek

   A tagállamoknak támogatniuk kell a világszínvonalú, versenyképes regionális kiválósági klaszterek kialakítását a védelem területén, és ösztönözniük kell azokat a régiókon és a tagállamokon átívelő együttműködésre. A klaszterekben ösztönözni kell az együttműködés egyéb konkrét formáit a technológiai központok, a tudományos parkok, az „élő laboratóriumok”, a pénzügyi szolgáltatók, illetve a projektek céljaira szolgáló csoportok proaktív bevonásának elősegítésével a technológiai együttműködésnek az ágazatokon átívelő fokozása és a védelmi vonatkozású kkv-k növekedési lehetőségeinek előmozdítása érdekében.
   A tagállamoknak ösztönözniük kell a nemzeti klasztereket arra, hogy törekedjenek a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program (COSME) keretében támogatott európai stratégiai klaszterpartnerségekben (19) való részvételre. A szóban forgó partnerségek célja kettős: lehetővé tenni a vállalkozások számára az Unión kívüli piacokhoz való hozzáférést és ösztönözni az intelligens szakosodásra irányuló beruházásokat az Unióban. A tagállamoknak arra is ösztönözniük kell a klasztereket, hogy a Horizont 2020 keretprogram megfelelő pályázati felhívásai keretében törekedjenek az Unión belüli együttműködésre (20).
   A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a (regionális) klasztereket támogató politikák és intézkedések kidolgozása és végrehajtása során erőfeszítéseiket irányítsák a védelmi ágazatra. E célból felhasználhatják a meglévő uniós szintű eszközöket és hálózatokat, mint például a védelmi szempontból kapcsolatban álló régiók európai hálózatát (21). Emellett az Európai Klaszter-együttműködési Platformot (22) is széles körben népszerűsíteniük kell, mint olyan eszközt, amely segíthet a klasztereik több mint 500 klaszterszervezettel történő összekapcsolásában, és ezáltal a bennük részt vevő kkv-k javát szolgálva lehetővé teszi az Európán belüli és kívüli együttműködést.
   3.4.   Innováció, K+T

   A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak különleges támogatást a védelmi vonatkozású innovatív koncepciókkal és technológiákkal rendelkező kkv-k számára. Emellett a nemzeti kapcsolattartó pontok célzott hálózatainak információt kell szolgáltatniuk a kutatási projektekben való részvétel szabályairól és a kutatási ösztöndíjak odaítéléséről. Emellett közvetítési célú rendezvényeket és szolgáltatásokat is kell szervezniük.
   A tagállamoknak kkv-barát kutatási projektek létrehozására kell törekedniük. A tagállami védelmi kutatóintézeteknek továbbá meg kell vizsgálniuk, hogy milyen mértékben lehet bevonni a projektjeikbe a kis- és középvállalkozásokat.
   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a védelmi közbeszerzési hatóságoknál rendelkezésre álljanak a szellemitulajdon-jogok kezelésével kapcsolatos információk (például a megfelelő intézmények elérhetősége vagy a hatóságok létesítményeiben rendelkezésre álló tájékoztató füzetek révén).
   A tagállamoknak támogatniuk kell a moduláris védelmi rendszerekre vonatkozó nyílt referenciaarchitektúrák kidolgozását, ily módon lehetővé téve a kkv-k számára az alrendszerek és összetevők független és versenyképes tervezését és kereskedelmi forgalomba hozatalát.
   3.5.   Szakértelem

   A tagállamoknak átfogó képpel kell rendelkezniük nemzeti helyzetükről a védelmi iparuk által igényelt szakértelem tekintetében.
   A tagállamoknak élniük kell a közelmúltban elfogadott új európai készségfejlesztési program által nyújtott uniós, nemzeti és regionális szintű lehetőségekkel a szakképzett munkaerő hiányával kapcsolatos nehézségeik kezelése tekintetében (23).
   A tagállamoknak ösztönözniük kell az ipar, az oktatási és képzési intézmények, valamint más érintett szervezetek közötti együttműködést a kereslet és a kínálat megfelelőbb összehangolása érdekében, továbbá ösztönözniük kell az uniós eszközök használatát e célok elérése végett. A tagállamoknak mérlegelniük kell az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (24), különösen pedig az Európai Szociális Alap (ESZA) (25) felhasználását a szakemberhiány kezelésére.
   3.6.   A kkv-k kapacitása

   A tagállamoknak terjeszteniük kell a határokon átnyúló sikertörténetekről szóló információkat annak érdekében, hogy ösztönözzék a kkv-kat és az albeszállítókat a határokon átnyúló ajánlattételre. Emellett támogatniuk kell a határokon átnyúló beszállítói konferenciák szervezését – mint például a vállalkozások közötti rendezvényeket és a fővállalkozókkal való közvetlen találkozókat – annak érdekében, hogy a kkv-knak nagyobb rálátása legyen a fővállalkozók követelményeire és munkamódszereire, valamint a keresett ipari kompetenciákra és képességekre, továbbá platformokat és lehetőségeket kell biztosítaniuk kkv-k számára az egymás közötti, határokon átnyúló kapcsolatok kiépítésére.
   Ez történhet például azáltal, hogy a rendezvények szervezőinek a kkv-k és az induló vállalkozások részvételének arányában ítélnek oda támogatásokat. Az ilyen támogatások kiegyensúlyozott módon fedhetnék le a különböző védelmi ágazatokat. Mindez egyúttal segítheti a kkv-kat abban, hogy részt vegyenek a vállalkozások közötti nemzetközi találkozókon, üzleti kiküldetéseken és más nemzetközi rendezvényeken.
   A tagállamoknak ugyanakkor következetesebben kell használniuk az uniós szinten meglévő eszközöket a kkv-k határokon átnyúló tevékenységeinek támogatása érdekében, például az Enterprise Europe Network (26) által nyújtott kapcsolatteremtési szolgáltatások révén.

      Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

            a Bizottság részéről

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            a Bizottság tagja

      (1)  Ez az ajánlás olyan kérdésekkel foglalkozik, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a kkv-knak és a köztes társaságoknak a védelmi közbeszerzési eljárásokban való, határokon átnyúló részvételéhez, de nem vet fel olyan kérdéseket, amelyek jelentős, de közvetett hatást gyakorolhatnának rájuk, különös tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Unión belüli transzferére, szabványosítására és tanúsítására.

      (2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az Európai Védelmi Alap felállítása, COM(2017) 295 final.

      (3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

      (4)  https://www.eda.europa.eu/

      (5)  Az EDA tevékenységeinek áttekintését lásd a következő webhelyen: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

      (7)  A 2014/24/EU irányelv 59. cikke értelmében az egységes európai közbeszerzési dokumentum formanyomtatványának meghatározásáról szóló, 2016. január 5-i (EU) 2016/7 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 3., 2016.1.6., 16. o.) szerinti egységes európai közbeszerzési dokumentum (ESPD).

      (8)  Lásd: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

      (11)  A 2009/81/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése.

      (12)  A szerződések és keretmegállapodások 9. cikkel összhangban kiszámított becsült értéke. A 8. cikkben foglalt értékhatárok felülvizsgálata kétévenként történik. A közbeszerzések jelenlegi értékhatáraira vonatkozó általános tájékoztatás a következő webhelyen tekinthető meg: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_hu

      (13)  Lásd a 2009/81/EK irányelv 1. cikkének 22. pontját és 21. cikkét.

      (14)  Lásd a 2009/81/EK irányelv 1. cikkének 13. pontját és 5. cikkének (2) bekezdését.

      (15)  A 2009/81/EK irányelv 22. cikkének utolsó albekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a] tagállamok elismerik az általuk a saját nemzeti jogukkal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy amennyiben szükségesnek ítélik, saját vizsgálatokat folytassanak és vegyenek figyelembe”. Lásd még az információk biztonságára vonatkozó iránymutató feljegyzés 12. bekezdését: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native

      (16)  Lásd: https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis

      (17)  Például a Bizottság „Kettős felhasználású technológia az EU-ban” című 2017. évi kiadványa. Lásd: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255

      (18)  A kezességvállalási programot létrehozó tagállamnak szavatolnia kell, hogy az ne minősüljön állami támogatásnak (e tekintetben lásd az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620(02)&from=HU), vagy értesítenie kell a Bizottságot az intézkedésről.

      (19)  Európai klaszter-együttműködési platform (European Cluster Collaboration Platform): https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships

      (20)  A Horizont 2020 kezdeményezésre vonatkozó általános információkat lásd a következő webhelyen: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

      (21)  Lásd: https://www.endr.eu/

      (22)  Lásd: https://www.clustercollaboration.eu/

      (23)  Különös tekintettel az új európai készségfejlesztési program alá tartozó és a védelmi ágazatot érintő ágazati képzési együttműködési tervre.

      (24)  Lásd: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_hu

      (25)  Lásd: http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=hu

      (26)  Lásd: http://een.ec.europa.eu/