               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.16.
            COM(2021) 119 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2010. évi Nemzetközi Kakaómegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               Ez az ajánlás egy olyan határozatra irányul, amely a Bizottságot felhatalmazza arra, hogy az Unió nevében a Nemzetközi Kakaómegállapodás
                  1
                (a továbbiakban: megállapodás) részleges felülvizsgálatára irányuló tárgyalásokat folytasson, mely tárgyalások megnyitásáról a Nemzetközi Kakaótanács az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) iránymutatása alapján határozott.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A 2010. évi Nemzetközi Kakaómegállapodás felülvizsgálata

                  Az Európai Unió a Nemzetközi Kakaómegállapodás részes fele
                     2
                  .

                  A megállapodás célja, hogy biztosítsa a fokozott nemzetközi együttműködést a kakaóval kapcsolatos globális kérdésekben és a kapcsolódó területeken, fórumot biztosítson a kakaóról és a globális kakaóágazat helyzetének javításáról folytatott kormányközi konzultációkhoz, a globális kakaópiac helyzetét érintően gyűjtött és szolgáltatott információk révén előmozdítsa a kereskedelmet, továbbá ösztönözze a kakaó iránti kereslet növekedését.

                  A megállapodás 2012. október 1-jén, tízéves időszakra ideiglenesen hatályba lépett, mely időszak 2022. szeptember 30-án jár le.

                  A megállapodás 7. cikkének értelmében a Nemzetközi Kakaótanács a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges feladatok ellátásáért felelős szerv. A megállapodás 12. cikke előírja, hogy főszabályként a Nemzetközi Kakaótanács valamennyi határozatát egyhangúlag kell meghozni, hacsak a megállapodás másképp nem rendelkezik. Egyhangúság hiányában a határozatokat minősített szavazással kell meghozni.

                  A megállapodás 10. cikke szerint a Nemzetközi Kakaószervezet tagjai összesen 2 000 szavazattal rendelkeznek. A Nemzetközi Kakaószervezet minden egyes tagja meghatározott számú szavazattal rendelkezik, amely a megállapodásban előre meghatározott kritériumok alapján évente kiigazításra kerül. A megállapodás és különösen a szavazatok tagok közötti elosztása határozza meg a tagok hozzájárulását is. Jelenleg az Unió járul hozzá messze a legnagyobb mértékben a Nemzetközi Kakaószervezet költségvetéséhez.

                  A Nemzetközi Kakaótanács tárgyalásokat kezdett annak érdekében, hogy a jelenlegi határidő lejárta előtt határozni tudjon a megállapodás érvényességének esetleges meghosszabbításáról. Ezek a tárgyalások jó lehetőséget biztosítanak a megállapodás korszerűsítésére és egyszerűsítésére összpontosító részleges felülvizsgálatra.

                  A javasolt változtatásokra vonatkozó bizottsági iránymutatásokat a melléklet tartalmazza.

                  A Nemzetközi Kakaószervezet reformja egyértelműen az Unió érdekében áll; e reform célja, hogy a Nemzetközi Kakaószervezet jobban összhangba kerüljön az Unió által az egyéb nemzetközi árutanácsokban támogatott gyakorlatokkal és a kakaó világpiacán 2010 óta végbement változásokkal. Ez a kérdés rendszeresen felmerült a Nemzetközi Kakaótanács legutóbbi, 2019–2020-as ülésein, amelyeken az uniós tagállamok is részt vettek.

                  A tervezett korszerűsítés nem kíván változtatni a Nemzetközi Kakaómegállapodásnak a megállapodás 1. cikkében megfogalmazott általános célkitűzésein.

                  A felülvizsgált megállapodás tekintetében két fő változtatást kell javasolni:

               ·Annak biztosítása, hogy a tagok minden szükséges erőfeszítést megtesznek a fenntartható kakaógazdaság megvalósítása érdekében, figyelembe véve a többek között az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, 2015-ben fogadták el New Yorkban elfogadott fenntartható fejlődési menetrendjében foglalt fenntartható fejlődési elveket.

               ·Megállapodás arról, hogy a felülvizsgált megállapodás a tanács általi megszüntetéséig hatályban marad.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (3) bekezdése rendelkezik a tárgyalások megkezdésére való tanácsi felhatalmazásról, valamint – a tervezett megállapodás tárgyától függően – az Unió főtárgyalójának vagy tárgyalócsoportja vezetőjének kijelöléséről. Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a főtárgyaló számára irányelveket határozhat meg, továbbá különbizottságot jelölhet ki, amellyel a tárgyalások folytatása során egyeztetni kell.

               A jelen esetre történő alkalmazás

                  A tervezett tárgyalási irányelveknek olyan eszközöket kell az Unió nevében tárgyalók kezébe adnia, amelyek alkalmasak az 1. pontban meghatározott általános célkitűzések eléréséhez. Ezeket a melléklet tartalmazza.

                  A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése.

               Következtetés

                  A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az Unió a megállapodás szerződő fele, a Nemzetközi Kakaótanácsban a Bizottság képviseli. A tagállamok nem önálló szerződő felei a megállapodásnak. Az Unió által a megállapodás részleges felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               Arányosság

                  A megállapodás azzal a céllal történő felülvizsgálata, hogy a megállapodás korszerűsítéséhez vezető továbbfejlesztett szerződés jöjjön létre, az Unió érdekét szolgálja. Az EU részvétele a Nemzetközi Kakaószervezet tevékenységében egyelőre mind az Unió, mind a Nemzetközi Kakaószervezet többi tagállama számára előnyös. A korszerűsített megállapodás várhatóan növeli majd az érdeklődést a Nemzetközi Kakaószervezet iránt, potenciálisan új tagokat vonz, és növeli a szervezet munkájának relevanciáját.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az Unió a Nemzetközi Kakaómegállapodás részes fele, és tagságát 2010 óta általánosságban az uniós kakaóágazat és a legtöbb uniós tagállam is támogatja. Nem tűnik szükségesnek konzultációt folytatni az érdekelt felekkel egy olyan folyamatról, amely csupán az Unió Nemzetközi Kakaószervezetben betöltött tagságának fenntartására irányul, jóllehet e folyamat olyan szabályokon alapul, amelyek összhangban vannak más olyan nemzetközi árutestületeknek a szabályaival, amelyeknek az EU is tagja.

               Hatásvizsgálat

                  Nem szükséges teljes körű hatásvizsgálatot végezni, mivel az intézkedésnek valószínűleg sem gazdasági, sem környezeti, sem társadalmi szempontból nem lesz jelentős hatása. A Nemzetközi Kakaómegállapodás sikeres módosítása a szervezet irányításának reformját eredményezné, melyet a Nemzetközi Kakaómegállapodás korszerűsítése egyik legfontosabb kezdőpontjának tekintenek, és ami várhatóan a tagok aktívabb részvételét is eredményezi majd a Nemzetközi Kakaószervezeten belül.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A tárgyalások megkezdésének várhatóan nem lesz költségvetési vonzata.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2010. évi Nemzetközi Kakaómegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen

               annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2010. évi Nemzetközi Kakaómegállapodás (a továbbiakban: megállapodás) szerződő fele
                  3
                és a Nemzetközi Kakaószervezet
                  4
                tagja.

               (2)A megállapodás 7. cikke alapján a Nemzetközi Kakaótanács látja el a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges valamennyi feladatot, vagy gondoskodik ezen feladatok ellátásáról. A megállapodás 12. cikke alapján a Nemzetközi Kakaótanács főszabályként minden határozatát egyhangúlag hozza meg. Egyhangúság hiányában a határozatokat minősített szavazással hozzák meg.

               (3)A megállapodás 10. cikke alapján a Nemzetközi Kakaószervezet tagjai összesen 2 000 szavazattal rendelkeznek a Nemzetközi Kakaótanácsban. Minden tag meghatározott számú szavazattal rendelkezik, amely a megállapodás 10. cikkében meghatározott kritériumokkal összhangban évente kiigazításra kerül.

               (4)Az Uniónak érdekében áll, hogy részt vegyen a kakaóról szóló nemzetközi megállapodásban, figyelembe véve az ágazat jelentőségét számos tagállam és az európai gazdaság számára.

               (5)A Nemzetközi Kakaószervezet tagállamaiból – mind termelő, mint exportáló országokból – álló technikai munkacsoport jelentős munkát végzett annak érdekében, hogy konkrét javaslatokat terjesszen elő a Nemzetközi Kakaómegállapodás módosítására. Minden tag felkérést kapott arra, hogy terjesszen elő javaslatokat e technikai elemzés megindításához. Az EU elvégezte e technikai munka rá eső részét. A Nemzetközi Kakaótanácsnak az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) iránymutatása alapján már jóval a megállapodás érvényességének lejárta előtt tárgyalásokat kell kezdenie a megállapodás részleges felülvizsgálatáról. A megállapodás valamennyi felülvizsgálatra szoruló területének a hivatalos tárgyalások tárgyát kell képeznie. Ezeket a tárgyalásokat legkésőbb 2022. szeptember 30-ig, azaz a jelenlegi megállapodás érvényességének végéig le kell zárni.

               (6)A szóban forgó tárgyalások keretében egyeztetett módosításokat a megállapodás 63. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az említett cikk alapján a Nemzetközi Kakaótanács egyhangúlag, vagy egyhangúság hiányában minősített szavazás útján javasolhatja a Nemzetközi Kakaómegállapodás szerződő feleinek a megállapodás módosítását. A módosítás a megállapodás 63. cikkének (1) bekezdésével összhangban lép hatályba, amihez az szükséges, hogy a felek meghatározott százaléka megküldje az értesítést az elfogadásról. Mivel az Unió a Nemzetközi Kakaószervezet tagjaként a Nemzetközi Kakaómegállapodás szerződő fele, a megállapodás 4. cikkének megfelelően részt vehet a megállapodás intézményi keretének módosítására irányuló tárgyalásokban.

               (7)Ezért helyénvaló felhatalmazni a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a részleges felülvizsgálatról,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a 2010. évi Nemzetközi Kakaómegállapodás módosításáról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat az alapanyag-munkacsoporttal egyeztetve kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Egyesült Nemzetek, Treaty Series,
                  vol. 2871
                  , 3. o.

                     (2)

                        A Tanács határozata (2011. május 17.) a 2010. évi nemzetközi kakaómegállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 259., 2011.10.4., 7. o.).

                     (3)

                        A Tanács határozata (2011. május 17.) a 2010. évi nemzetközi kakaómegállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 259., 2011.10.4., 7. o.).

                     (4)

                        A szervezetet az 1972. évi Kakaómegállapodás hozta létre: Egyesült Nemzetek Szervezete, Treaty Series, vol. 882, 67. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.16.
            COM(2021) 119 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA Tanács határozata
            a 2010. évi Nemzetközi Kakaómegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               1.Általános tárgyalási iránymutatások

               Javasolt módosítások

               Üdvözlendők a Nemzetközi Kakaómegállapodás felülvizsgálatával foglalkozó munkacsoport által a Nemzetközi Kakaómegállapodás módosítására vonatkozóan 2019/2020-ban megfogalmazott ajánlások, mivel azok követik az EU által a nemzetközi árutestületekben követett célkitűzéseket.

               Tárgyalási iránymutatások

               A javasolt módosításokkal összhangban a következő általános tárgyalási iránymutatásokat kell alkalmazni:

               (1)A módosításnak nem képezik tárgyát a Nemzetközi Kakaómegállapodás 1. cikkében megfogalmazott általános célkitűzések.

               (2)A fenntartható kakaógazdaság megvalósítása érdekében a megállapodást az átfogó fenntarthatósági elvekkel összhangban kell alakítani. Ez magában foglalja az alábbiakat:

               ·a többek között a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, 2015-ben fogadták el New Yorkban elfogadott fenntartható fejlődési menetrendben foglalt fenntartható fejlődési elvek figyelembevétele;

               ·az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás és a felek nemzetileg meghatározott hozzájárulásainak figyelembevétele;

               ·azon célkitűzés követése, hogy biztosított legyen a kakaótermelés gazdasági fenntarthatósága a kakaótermelők megélhetését biztosító jövedelem garantálása révén, amelynek tisztességes jövedelmet és méltó életet kell biztosítania;

               ·azon célkitűzés követése, hogy a kakaótermelés környezeti szempontból fenntartható legyen, az erdőirtás és a természeti erőforrások pusztulásának megelőzése vagy megállítása révén;

               ·azon célkitűzés követése, hogy a kakaótermelés társadalmi szempontól fenntartható legyen, az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása és a gyermekmunka megszüntetésének irányába tett előrelépés révén;

               ·valamint a fenntartható fejlődés elveinek alkalmazása az értéklánc többi részében.

               (3)A megállapodás a tagok általi megszüntetésig hatályban marad.

               Részletes tárgyalási iránymutatások

               Preambulum: esetleg módosítandó

               A preambulum nem csak a „tisztességes jövedelemre”, hanem a „tisztességes megélhetést biztosító jövedelemre” is utalhatna.

               1. cikk j) pont: esetleg módosítandó

               Az „elegendő jövedelem” helyett a „tisztességes jövedelem” kifejezést kellene használni annak érdekében, hogy a szöveg összhangban álljon a 2. cikk 21. pontjában szereplő „tisztességes jövedelem” fogalmával.

               A 16. cikk (3) bekezdése: törlendő

               „Az ügyvezető igazgató tisztségét rotációs alapon töltik be az exportáló tagok jelöltjei és az importáló tagok jelöltjei.”

               36. cikk: esetleg módosítandó

               „Előre jelzett egyensúlyhiány esetén a tanács ajánlásokat tehet arra vonatkozóan, hogy miként lehet enyhíteni az egyensúlyhiánynak az elsődleges termelőkre gyakorolt negatív hatásait. Az intézkedéseknek azonban nem szabad ellehetetleníteniük a versenyt.”

               42. cikk: esetleg módosítandó

               Üdvözlendő az életszínvonal és a munkakörülmények javítására irányuló kötelezettségvállalás. A gyermekmunka elleni küzdelem iránti konkrétabb kötelezettségvállalással lehetne kiegészíteni.

               43. cikk: esetleg módosítandó

               Konkrétabb kötelezettségvállalást lehetne tenni az erdőirtás, az erdőpusztulás és az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránt.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.4.30.
            COM(2021) 220 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Feröer szigetek uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramhoz (2021–2027) való társulásáról szóló, az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

                  Ezzel az ajánlással az Európai Bizottság azt ajánlja, hogy az Európai Unió Tanácsa adjon felhatalmazást az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti, a Feröer szigetek uniós programokban való részvételéről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európához – az Unió 2021 és 2027 közötti időszakra szóló kutatási és innovációs keretprogramjához – való társulásáról szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére.

               2.A FERÖER SZIGETEKKEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATOK

                  Az EU és a Feröer szigetek közötti hivatalos kapcsolatok jelenleg a halászattal (1980), az árukereskedelemmel (1997) és a Feröer szigeteknek az Unió 2010-es és 2014-es kutatási és innovációs keretprogramjában való részvételével foglalkozó külön kétoldalú megállapodásokon alapulnak, melyek közül az utóbbi kettő időbeli hatálya az említett keretprogramok időtartamára korlátozódott. A Feröer szigetek 2010-ben hivatalosan társult a hetedik keretprogramhoz, és számos európai projekt bizonyítja a Feröer szigetek kutatóinak és intézeteinek aktív részvételét olyan területeken, mint a környezetvédelem, az óceánkutatás, az éghajlatváltozás, az ökoszisztémák és a halászati gazdálkodás. A Feröer szigeteknek a nyolcadik keretprogramhoz (Horizont 2020) való társulása 2014-től kezdődően teljes körű hozzáférést biztosított a Feröer szigetek kutatói, kutatóintézetei és vállalkozásai számára az uniós kutatási és innovációs finanszírozáshoz és együttműködési tevékenységekhez, egyenlő feltételek mellett a tagállamok és más, a „Horizont 2020” keretprogramhoz társult harmadik országok jogalanyaival. Ez a részvétel rendkívül fontossá vált a Feröer szigetek kutatóközössége számára, és a Feröer szigetek és az EU közötti kapcsolatok fontos új és sikeres pillérét képezi. Mivel az uniós keretprogramhoz való társulásról szóló megállapodások időbeli hatálya a konkrét, legközelebbi uniós programok időtartamára korlátozódik, jelenleg nincs érvényben olyan nemzetközi megállapodás, amely szabályozná a Feröer szigeteki jogalanyoknak a Horizont Európa programban való részvételét, sem pedig az EU és a Feröer szigeteki kutatóközösségek közötti tudományos, kutatási és innovációs együttműködést.

               3.ELŐZMÉNYEK – A FERÖER SZIGETEK UNIÓS PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ÉS A PROGRAMSPECIFIKUS RENDELKEZÉSEK

                  2020. május 14-én a Feröer szigetek szándéknyilatkozatban fejezte ki a Horizont Európa programhoz való társulás iránti hivatalos szándékát. A Horizont Európáról szóló rendelet [16.] cikke (1) bekezdésének d) pontja, amely a harmadik országoknak a programhoz való társulásáról szól, úgy rendelkezik, hogy harmadik országok és más területek a harmadik ország uniós programokban való részvételét szabályozó megállapodás alapján vesznek részt a programban. A Feröer szigetek teljesíti a harmadik országoknak a Horizont Európa keretprogramhoz való társulására vonatkozó, a Horizont Európáról szóló rendeletben meghatározott kritériumokat, mivel jó tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkezik; elkötelezett a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság mellett, amely magában foglalja a szellemitulajdon-jogok tisztességes és méltányos kezelését, valamint az emberi jogok tiszteletben tartását; továbbá aktívan támogatja a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétének javítását célzó szakpolitikákat.

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a Feröer szigetek megszakítás nélkül társuljon az EU kutatási és innovációs keretprogramjaihoz, valamint hogy létrejöjjön a Feröer szigetek uniós programokban való részvételének általános kerete, ajánlatos felhatalmazást adni egy olyan megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére, amelynek tartalma a következő:

               ·Az uniós programokban való részvétel szempontjából releváns általános elvek, beleértve a harmadik ország pénzügyi hozzájárulásait is.

               ·A Feröer szigeteknek a Horizont Európa keretprogramhoz való társulására vonatkozó programspecifikus feltételek, az abban foglalt további feltételekre is figyelemmel.

                  A javasolt megállapodás meghatározza a más uniós programokban való esetleges részvétel általános feltételeit, amelyeket a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvek formájában, jövőbeli tárgyalások tárgyát képező programspecifikus feltételek egészíthetnek ki, amennyiben mindkét fél úgy ítéli meg, hogy ez az érdekükben áll.

                  A Feröer szigeteknek a Horizont Európa keretprogramhoz való társulására vonatkozó programspecifikus feltételek tekintetében rendelkeznie kell a program valamennyi részéhez való társulásról, kivéve [az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet] által létrehozott egyedi védelmi kutatási programot. Ez biztosítani fogja a Horizont 2020-hoz és annak elődjéhez, a hetedik keretprogramhoz való korábbi teljes körű társulás folytonosságát (a Feröer szigetek 2010 óta a kutatási és innovációs keretprogram teljes jogú társult tagja). Míg a Feröer szigetek kutatási és innovációs rendszerének szerkezete és dimenziója korlátozott részvételt eredményezett az I. és a III. pillér egyetlen kedvezményezettre vonatkozó eszközeiben (főként a kkv-támogató eszközben), az uniós hozzájárulás jelentős része az előző keretprogram szerinti együttműködési cselekvésekre irányult. Ez a részvétel mindkét fél számára előnyösnek bizonyult, különös hozzáadott értékkel az olyan tematikus területeken, mint a környezetvédelem, az egészségügy és az élelmiszeripar, valamint az óceánkutatás. A Feröer szigetek jelentős mértékben hozzájárult a legutóbbi keretprogramokhoz. A javasolt megállapodás méltányos és kiegyensúlyozott feltételeket határoz meg a Feröer szigetek pénzügyi hozzájárulására vonatkozóan. A megállapodás a Horizont 2020 tapasztalataira is épít, és – a korábbi társulási megállapodáshoz hasonlóan – tartalmaz egy kölcsönösségi záradékot, amely biztosítja, hogy az Unióban letelepedett kutatók és jogalanyok a Feröer szigetek belső jogszabályaiban meghatározott feltételekkel összhangban a lehető legnagyobb mértékben hozzáférjenek a Horizont Európa keretprogrammal egyenértékű Feröer szigeteki kutatási és innovációs programokban való részvételhez.

               4.JOGALAP

                  A javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Feröer szigetek uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramhoz (2021–2027) való társulásáról szóló, az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               Mivel tárgyalásokat kell kezdeni a Feröer szigetek uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramhoz (2021–2027) való társulásáról szóló megállapodás megkötése céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a Feröer szigetek uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramhoz (2021–2027) való társulásáról szóló megállapodásról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket e határozat melléklete tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat [az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésében említett különbizottsággal] konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak az Európai Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.4.30.
            COM(2021) 220 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            a Feröer szigetek uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramhoz (2021–2027) való társulásáról szóló, az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               IRÁNYELVEK a Feröer szigetek uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről, valamint a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramhoz (2021–2027) való társulásáról szóló, az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti MEGÁLLAPODÁSRÓL FOLYTATANDÓ TÁRGYALÁSOKHOZ

               1.A megállapodásnak rendelkeznie kell a Feröer szigetek uniós programokban való részvételének feltételeiről. Céljai:

               a)méltányos egyensúlyt biztosítani az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított előnyök tekintetében;

               b)meghatározni a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek;

               c)nem ruházni a harmadik országra döntéshozatali jogkört az uniós programra vonatkozóan;

               d)garantálni az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

               2.E megállapodásban meg kell határozni az uniós programokban való részvétel szempontjából releváns általános elveket. A megállapodásnak elő kell írnia, hogy a Feröer szigetek további uniós programokhoz való esetleges jövőbeli társulásai e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvek formáját öltsék. A szóban forgó jegyzőkönyveket a megállapodás alapján létrehozott szervnek kell elfogadnia.

               3.[A Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet] hatálybalépésétől függően a megállapodásnak rendelkeznie kell a Feröer szigeteknek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (2021–2027) valamennyi olyan részében való részvételére vonatkozó feltételekről, amelyeket [a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló .../... határozattal] létrehozott egyedi programon keresztül és az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek (EIT) nyújtott pénzügyi hozzájárulás révén hajtanak végre. E feltételeknek összhangban kell lenniük [a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló, [dátum]-i XXX európai parlamenti és tanácsi határozattal], valamint a program végrehajtására vonatkozó egyéb szabályokkal.

               4.A megállapodásnak meg kell határoznia a Feröer szigetek által az Unió általános költségvetésébe fizetendő pénzügyi hozzájárulás mértékét.

               5.A megállapodásnak rendelkeznie kell arról, hogy a Feröer szigetek megfigyelői státuszt kapjon a Horizont Európa programbizottságban.

               6.A megállapodásnak tartalmaznia kell egy kölcsönösségi záradékot, amely a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az Unióban letelepedett jogalanyok kölcsönös részvételét a Feröer szigetek egyenértékű programjaiban.

               7.A megállapodásnak tartalmaznia kell az uniós finanszírozással kapcsolatos hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó szabályokat. A megállapodásnak rendelkeznie kell különösen az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelméről, beleértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabását és a pénz visszafizettetését. Az Európai Bizottság (az OLAF-on keresztül) igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet, az Európai Ügyészség pedig nyomozást és vádhatósági eljárást folytathat az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében.

               8.A Bizottságnak a tárgyalások során meg kell vizsgálnia az ideiglenes alkalmazásról szóló rendelkezés beillesztésének lehetőségét.

               9.A megállapodásnak összhangban kell lennie a kapcsolódó uniós szakpolitikákkal és célkitűzésekkel.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.26.
            COM(2022) 166 final

            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Bizottságnak az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás módosítása céljából folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Unió és a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia) között létrejött, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 2018 szeptemberében lépett hatályba. A megállapodás lehetővé teszi az uniós tagállamok és Norvégia számára, hogy a héacsalás elleni küzdelem, valamint a héakövetelések behajtása terén történő kölcsönös segítségnyújtás céljából a 904/2010/EU tanácsi rendelet
                     1
                   és a 2010/24/EU tanácsi irányelv
                     2
                   alapján a tagállamok között folyó együttműködéshez hasonló együttműködést folytassanak egymással.

               Időközben azonban a 904/2010/EU tanácsi rendelet több alkalommal is módosult, és a közigazgatási együttműködés eszköztára új eszközökkel gyarapodott, nevezetesen az említett rendeletet módosító (EU) 2018/1541 tanácsi rendelet
                  3
                révén. Az új eszközök közé tartoznak a következők:

               – az Eurofisc-hálózat továbbfejlesztése az irányítás megerősítése, az úgynevezett követő intézkedések (közös adatfeldolgozás és -elemzés) és a közösen végzett közigazgatási vizsgálatok (közös ellenőrzések) révén;

               – együttműködés más uniós bűnüldöző szervekkel (Europol, OLAF);

               – a behozatalra és a járművekre vonatkozó kulcsfontosságú információk megosztása.

               Lehetővé vált továbbá az információcserének a formanyomtatványoktól eltérő eszközök igénybevételével történő lebonyolítása is.

                  A megállapodás 41. cikkének (5) bekezdése meghatározza az arra az esetre vonatkozó alakiságokat, ha a Felek valamelyike felül kívánja vizsgálni a megállapodást. Eszerint a szóban forgó fél javaslatot terjeszt a vegyes bizottság elé, amely ajánlásokat fogalmaz meg, különösen a tárgyalások megkezdésére vonatkozóan, a Felek nemzetközi tárgyalási szabályainak megfelelően.

                  A megállapodás 41. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott EU–Norvégia Vegyes Bizottság 2021. november 25-i, második ülésén a Norvég Királyság hivatalosan kérelmet nyújtott be a megállapodásnak az alábbi célokból történő kiegészítése és módosítása iránt:

               ·az újonnan bevezetett közigazgatási együttműködési eszközök (a formanyomtatványokon kívüli egyéb eszközök információcsere céljára történő használata, a közösen végzett közigazgatási vizsgálatok és az Eurofisc keretében végrehajtott követő intézkedések) figyelembevétele;

               ·a hatályon kívül helyezett 95/46/EK irányelvre való hivatkozás aktualizálása, felváltva azt a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  4
                való hivatkozással.

               Norvégia ez idáig a legtöbb területen aktívan részt vett az Eurofisc munkájában. 2020 és 2021 folyamán Norvégia a szén-dioxid-kreditek területén vélelmezhetően elkövetett csalásokra és a potenciálisan 5 milliárd EUR-t kitevő összegű héaveszteségre figyelmeztette a tagállamokat.

               A megállapodásnak a fent említett új eszközök belefoglalásával történő módosítása elmélyítené az együttműködést és fokozná a csalás elleni küzdelmet, következésképpen hozzáadott értéket képviselne a megállapodás mindkét fele (Norvégia és a tagállamok) számára.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A harmadik országokkal a héa területén folytatott közigazgatási együttműködés fokozása egyike a helyreállítási tervet támogató igazságos és egyszerű adózásra irányuló új cselekvési tervről szóló 2020. évi európai bizottsági közleményben bejelentett intézkedéseknek
                     5
                  .

                  Megjegyzendő továbbá, hogy a Norvégiával folytatandó tárgyalások a 904/2010/EU rendelet alapján már hatályos és a tagállamok által alkalmazott együttműködési eszközökre is kiterjednének.

                  Ez a kezdeményezés tehát összhangban van a Bizottságnak a héa területére vonatkozó jelenlegi szakpolitikájával, és célja az, hogy összehangolja a tagállamok Norvégiával folytatott együttműködését az uniós vívmányokkal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Ennek a Tanácshoz intézett javaslatnak a benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (3) bekezdése alapján kerül sor.

                  Az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében azokon az EUMSZ 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt területeken túlmenően, amelyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, az Unió „szintén kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, ha annak megkötését valamely uniós jogalkotási aktus írja elő, vagy ha az hatásköreinek belső gyakorlásához szükséges, illetve annyiban, amennyiben az a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja.”

                  A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint egy megállapodás abban az esetben érintheti a közös szabályokat vagy változtathatja meg azok alkalmazási körét, ha olyan területet érint, amely harmonizációs intézkedések tárgyát képezi.
                     6

                  A megállapodás felülvizsgálatának tárgya, azaz az alkalmazási körnek az (EU) 2018/1541 tanácsi rendelettel bevezetett új közigazgatási együttműködési eszközökre történő kiterjesztése az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. A 95/46/EK irányelvre való hivatkozásoknak az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozásokkal történő felváltására irányuló aktualizálásról a megállapodás 41. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerint a vegyes bizottság határozhat. Erre az aktualizálásra sor kerülhet azonban a megállapodás szövegéről folytatandó tárgyalások újbóli megkezdésének keretében is.

                  A vegyes bizottság 2021. november 25-i, második ülésén Norvégia a megállapodás 41. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően hivatalosan kérelmezte a megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdését.

               •Arányosság

                  A megállapodás módosításába belefoglalandó együttműködési eszközök tiszteletben tartják az arányosság elvét és nem lépik túl az Európai Unió és a Norvég Királyság között a héa területén folytatott közigazgatási együttműködés közös keretének biztosítására irányuló célkitűzés teljesítéséhez szükséges mértéket. A megállapodás e módosítása lehetővé teszi a héajogszabályok alkalmazásáért felelős tagállami hatóságok számára, hogy ugyanúgy működjenek együtt a norvég adóhatóságokkal, ahogy az EU-n belül és az uniós vívmányok alapján egymással együttműködnek.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A vegyes bizottság 2021. november 25-i, második ülésén Norvégia benyújtott egy vegyes bizottsági határozattervezetet, amelyben a megállapodás 41. cikkének (5) bekezdése szerint javasolta, hogy a Felek kezdjenek újból tárgyalásokat a megállapodás módosítása céljából.

               A vegyes bizottság szóban forgó határozattervezete nem kötelező a Bizottságra nézve, és (írásbeli eljárás útján történő) elfogadására csak azután kerül sor, hogy a Tanács jóváhagyja a Bizottságnak a megállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazását.

               A Tanács adóügyi munkacsoportja 2021. december 8-án tájékoztatást kapott Norvégiának a megállapodás módosítására vonatkozó kéréséről.

                  A tárgyalási folyamat során a Bizottság folyamatosan tájékoztatni fogja az említett munkacsoportot a tárgyalások alakulásáról, és konzultálni fog vele az eredményekről.

               •Hatásvizsgálat

               A minőségi jogalkotás eszköztárában
                  7
                szereplő 7. eszköz alapján nincs szükség hatásvizsgálatra, ha a hatás előzetesen nem határozható meg egyértelműen, ha a hatások csekélyek, illetve ha a Bizottságnak alig van vagy egyáltalán nincs választási lehetősége az adott kérdést illetően.

               Tekintve, hogy az ajánlás meglehetősen általános jellegű, és ezáltal nagyfokú rugalmasságot biztosít, a minőségi jogalkotás eszköztárának 7. eszköze kapcsán említett első feltétel teljesül. Ezenkívül az ajánlás nem kötelezi a Bizottságot arra, hogy ebben a szakaszban meghatározott álláspontot képviseljen. A tervezett bizottsági ajánlás csak a Norvégiával folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozó tanácsi „felhatalmazást” foglalja magában. Ekképpen sem az adóhatóságokra, sem az uniós adófizetőkre nézve nincs hatása. A tárgyalások középpontjában néhány olyan közigazgatási eszköz áll majd, amelyekkel a héával kapcsolatos együttműködésről szóló, már hatályban lévő EU–Norvégia megállapodást ki lehetne egészíteni. A Bizottságnak alig van vagy egyáltalán nincs választási lehetősége, mivel az ajánlás kötelező lépés a valamely harmadik országgal folytatandó tárgyalások megkezdéséhez vezető folyamatban.

                  A gyakorlatban a tervezett ajánlás eredménye nem új jogi aktus lesz, hanem csupán a tárgyalások újbóli megkezdése.

               •Alapjogok

                  A tervezett megállapodás tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető európai uniós értékeket.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Bizottságnak az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás módosítása céljából folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)
                     Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás
                  8
                (a továbbiakban: a megállapodás) szerinti együttműködési keret alkalmazása már eddig is nagyon kedvező eredményeket hozott, amint az a vegyes bizottság 2021. november 25-én, Oslóban tartott második ülésén is igazolást nyert.

               (2)
                     A tagállamok számára előnyös lenne az együttműködési eszközök körének kibővítése, mivel ez lehetővé tenné a Norvégiával való még hatékonyabb együttműködést, különösen az Eurofisc követő intézkedéseinek tekintetében.

               (3)
                     Indokolt tárgyalásokat kezdeni a megállapodás módosítása céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás módosítása céljából.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat a Tanács adóügyi munkacsoportjával konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2010/24/EU irányelve (2010. március 16.) az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (HL L 84., 2010.3.31., 1. o.).

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2018/1541 rendelete (2018. október 2.) a 904/2010/EU és az (EU) 2017/2454 rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 259., 2018.10.16., 1. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (5)

                        14. intézkedés, COM(2020) 312 final.

                     (6)

                        A Bíróság 3/15. sz. véleménye, ECLI:EU:C:2017:114, 118. pont és az abban hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/br_toolbox-nov_2021_en_0.pdf

                     (8)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A22018A0801%2801%29

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.26.
            COM(2022) 166 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            a Bizottságnak az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás módosítása céljából folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról

               MELLÉKLET

               IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A NORVÉG KIRÁLYSÁG KÖZÖTTI, A HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ TERÜLETÉN A KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL, A CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL ÉS A KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS MÓDOSÍTÁSA CÉLJÁBÓL FOLYTATANDÓ TÁRGYALÁSOKHOZ

                  Az Európai Unió és a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia) közötti, a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és a követelések behajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 2018 szeptemberében lépett hatályba. A megállapodás lehetővé teszi az uniós tagállamok és Norvégia számára, hogy a héacsalás elleni küzdelem, valamint a héakövetelések behajtása terén történő kölcsönös segítségnyújtás céljából a 904/2010/EU tanácsi rendelet
                     1
                   és a 2010/24/EU tanácsi irányelv
                     2
                   alapján a tagállamok között folyó együttműködéshez hasonló együttműködést folytassanak egymással.

                  Időközben azonban a 904/2010/EU tanácsi rendelet több alkalommal is módosult, és a közigazgatási együttműködés eszköztára új eszközökkel gyarapodott, nevezetesen az említett rendeletet módosító (EU) 2018/1541 tanácsi rendelet
                     3
                   révén. Az új eszközök közé tartoznak a következők:

               a)az Eurofisc-hálózat továbbfejlesztése az irányítás megerősítése, az úgynevezett követő intézkedések (közös adatfeldolgozás és -elemzés) és a közösen végzett közigazgatási vizsgálatok (közös ellenőrzések) révén;

               b)az információcsere formanyomtatványoktól eltérő eszközök igénybevételével történő lebonyolításának lehetősége;

               c)információcsere más uniós bűnüldöző szervekkel (Europol, OLAF);

               d)a behozatalra és a járművekre vonatkozó kulcsfontosságú információk megosztása.

               A fenti c) és d) pontban említett eszközök azonban a tagállamok Norvégiával folytatott együttműködése szempontjából nem relevánsak.

                  Ezenkívül a 2018-ban megkötött megállapodás hivatkozik a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, amelyet a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     4
                   hatályon kívül helyezett.

                  A tárgyalásoknak tehát kettős célt kell szolgálniuk:

               1.lehetőség és szükség szerint biztosítani kell, hogy a tagállamok a Norvégiával folytatott együttműködés során a 904/2010/EU rendeletbe az (EU) 2018/1541 rendelet által beépített új együttműködési eszközökhöz hasonló eszközöket vehessenek igénybe. A tárgyalásoknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

               –információcsere a formanyomtatványoktól eltérő eszközök használatával;

               –közösen végzett közigazgatási vizsgálatok;

               –az Eurofisc keretében végrehajtott követő intézkedések;

               2.a 95/46/EK irányelvre vonatkozó jogi hivatkozásokat fel kell váltani az (EU) 2016/679 rendeletre vonatkozó jogi hivatkozásokkal.

                  A tárgyalások nem járhatnak azzal a következménnyel, hogy Norvégia számára lehetővé válik „a tagállamok adatbázisaihoz való hozzáférés”.

                     (1)

                        A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2010/24/EU irányelve (2010. március 16.) az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (HL L 84., 2010.3.31., 1. o.).

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2018/1541 rendelete (2018. október 2.) a 904/2010/EU és az (EU) 2017/2454 rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 259., 2018.10.16., 1. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.22.
            COM(2021) 76 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Panama folyékony tejre és a porított tejre alkalmazott WTO-vámkontingenseinek visszavonása tekintetében az Európai Unió és Panama közötti megállapodásra irányuló, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XXVIII. cikke szerinti tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Panama 2020. augusztus 12-i G/SECRET/45 közleményével értesítette a WTO-tagokat arról a szándékáról, hogy az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az 1994. évi GATT) XXVIII. cikkének 1. pontjában megállapított eljárással összhangban a rá vonatkozó CXLI. engedményes listáról vissza kívánja vonni a 0401.10.00, a 0401.20.10, a 0401.20.90, a 0402.91.91, a 0402.91.92, a 0402.91.99, a 0402.99.91, a 0402.99.92 és a 0402.99.99 tarifacsoportba sorolt folyékony tejre és porított tejre vonatkozó vámkontingenseket. Panama egyúttal jelezte, hogy az 1994. évi GATT XXVIII. cikkének megfelelően készen áll tárgyalásokat folytatni és konzultálni az érintett (azaz a szóban forgó tarifacsoportok tekintetében jelenős szállítónak minősülő vagy eredeti tárgyalási joggal rendelkező) tagokkal. Ennek érdekében Panama származási országonkénti importstatisztikát nyújtott be azon utolsó három év alapján, amelyekre nézve rendelkezésre állnak adatok.

                  A porított tejre vonatkozó tarifacsoportok (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 és 0402.99.99) tekintetében eredeti tárgyalási joggal rendelkező, továbbá a folyékony tejre vonatkozó tarifacsoportok (0401.10.00, 0401.20.10 és 0401.20.90) tekintetében jelenős szállítónak minősülő WTO-tagként az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében az EU jogosult arra, hogy Panamával megfelelő kompenzációról tárgyaljon annak érdekében, hogy az engedmények általános szintje kereskedelmi szempontból továbbra is legalább olyan kedvező legyen, mint a Panama által tervezett módosítást megelőzően.

               A GATT Tanács által 1980. november 10-én elfogadott, XXVIII. cikk szerinti tárgyalási eljárásokkal
                  1
                összhangban az EU a 0402 HS-szám alá tartozó termékek tekintetében eredeti tárgyalási joggal rendelkező tagként, a 0401 10 és a 0401 20 2020 HS-szám alá tartozó termékek tekintetében pedig jelentős szállítóként 2020. október 26-án érdekeltségi igényt nyújtott be.

               E javaslat célja a Tanács felhatalmazásának megszerzése ahhoz, hogy a Bizottság az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében tárgyalásokat kezdjen Panamával annak érdekében, hogy a folyékony tejre és a porított tejre alkalmazott egyes vámengedményeknek a CXLI. engedményes listáról való visszavonásáról szóló, Panama által hozott határozatot követően az EU megfelelő kompenzációban részesüljön.

               Ez a javaslat nem érinti a vámengedményeiket módosító WTO-tagokkal az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és/vagy XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2015. július 29-i bizottsági ajánlást (COM(2015) 369 final).

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban van az EU kereskedelempolitikájával és a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A Bizottság nem tünteti fel az anyagi jogalapot, ha azt ajánlja a Tanácsnak, hogy az fogadjon el egy nemzetközi megállapodást érintő tárgyalásokra való felhatalmazásról szóló határozatot. Ezért e javaslat jogalapjaként az EUMSZ 218. cikk (3) és (4) bekezdését kell megjelölni.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre. A közös kereskedelempolitika az EUMSZ 3. cikkében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között szerepel. A GATT XXVIII. cikke szerinti tárgyalások kereskedelempolitikai kérdéseket érintenek.

               •Arányosság

               Ezen ajánlás célja, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az EU nevében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján tárgyalásokat kezdjen Panamával. Panama értesítette a WTO-tagokat arról a szándékáról, hogy az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján tárgyalásokat kíván folytatni annak érdekében, hogy a rá vonatkozó CXLI. engedményes listáról visszavonja a 0401.10.00, a 0401.20.10, a 0401.20.90, a 0402.91.91, a 0402.91.92, a 0402.91.99, a 0402.99.91, a 0402.99.92 és a 0402.99.99 tarifacsoportba sorolt folyékony tejre és porított tejre vonatkozó vámkontingenseit. A WTO szabályai szerint a porított tejre vonatkozó tarifacsoportok (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 és 0402.99.99) tekintetében eredeti tárgyalási joggal rendelkező, a folyékony tejre vonatkozó tarifacsoportok (0401.10.00, 0401.20.10 és 0401.20.90) tekintetében pedig jelenős szállítónak minősülő WTO-tagként az EU jogosult arra, hogy Panamával megfelelő kompenzációról tárgyaljon. A bizottsági ajánlás összhangban van az arányosság elvével, és szükséges a fent megállapított célkitűzések eléréséhez is.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A célkitűzés elérésére alkalmas egyetlen eszköz a nemzetközi megállapodás. Ezért felhatalmazást kell adni, hogy a Bizottság nemzetközi megállapodást érintő tárgyalásokat kezdjen.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan. A WTO-szabályok szerint az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerinti tárgyalásokat a lehető legszigorúbb titoktartás mellett kell folytatni.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Tárgytalan.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Panama folyékony tejre és a porított tejre alkalmazott WTO-vámkontingenseinek visszavonása tekintetében az Európai Unió és Panama közötti megállapodásra irányuló, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XXVIII. cikke szerinti tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

                  tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

                  mivel:

               (1)Panama 2020. augusztus 12-i közleményével értesítette a Kereskedelmi Világszervezetet (a továbbiakban: WTO) arról a szándékáról, hogy az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az 1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően tárgyalásokat kíván kezdeményezni annak érdekében, hogy a rá vonatkozó CXLI. engedményes listáról az 1994. évi GATT XXVIII. cikkének 1. pontjában megállapított eljárással összhangban visszavonja a 0401.10.00, a 0401.20.10, a 0401.20.90, a 0402.91.91, a 0402.91.92, a 0402.91.99, a 0402.99.91, a 0402.99.92 és a 0402.99.99 tarifacsoportba sorolt folyékony tejre és porított tejre vonatkozó vámkontingenseit.

               (2)Az Unió a porított tejre vonatkozó tarifacsoport tekintetében eredeti tárgyalási joggal rendelkező, a folyékony tejre vonatkozó tarifacsoport tekintetében pedig jelentős szállítónak minősülő WTO-tagként 2020. október 26-án érdekeltségi igényt nyújtott be Panamának az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében folytatandó tárgyalások és konzultációk tárgyát képező engedmények tekintetében.

               (3)A Bizottságnak ezért felhatalmazással kell rendelkeznie ahhoz, hogy az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében tárgyalásokat kezdjen Panamával annak érdekében, hogy megállapodjanak a folyékony tej és a porított tej tekintetében alkalmazott egyes vámengedményeknek a CXLI. engedményes listáról való visszavonásáról szóló, Panama által hozott határozatot követően az Uniót illető megfelelő kompenzációról,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében tárgyalásokat folytasson Panamával annak érdekében, hogy megállapodjanak a 0401.10.00, a 0401.20.10, a 0401.20.90, a 0402.91.91, a 0402.91.92, a 0402.91.99, a 0402.99.91, a 0402.99.92 és a 0402.99.99 tarifacsoportba sorolt folyékony tejre és porított tejre vonatkozó vámkontingenseknek a Panamára vonatkozó CXLI. engedményes listáról való visszavonásáról szóló, Panama által hozott határozatot követően alkalmazandó megfelelő kompenzációról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

                  A tárgyalásokat a Kereskedelempolitikai Bizottsággal konzultálva kell lefolytatni.

               4. cikk

                  Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az 1980. november 10-én elfogadott irányelv, C/113 és C/113/Corr.1 GATT-dokumentumok, GATT BISD 27S/26–28.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.22.
            COM(2021) 76 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            Panama folyékony tejre és a porított tejre alkalmazott WTO-vámkontingenseinek visszavonása tekintetében az Európai Unió és Panama közötti megállapodásra irányuló, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XXVIII. cikke szerinti tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               ·A Bizottság az 1994. évi GATT XXVIII. cikke
                  1
                értelmében tárgyalásokat folytat Panamával annak érdekében, hogy megállapodjanak a 0401.10.00, a 0401.20.10, a 0401.20.90, a 0402.91.91, a 0402.91.92, a 0402.91.99, a 0402.99.91, a 0402.99.92 és a 0402.99.99 tarifacsoportba sorolt folyékony tejre és porított tejre vonatkozó vámkontingenseinek a Panamára vonatkozó CXLI. engedményes listáról való visszavonásáról szóló, Panama által hozott határozatot követően alkalmazandó feltételekről.

               ·A tárgyalásokat a Bizottság folytatja annak érdekében, hogy Panama folyékony tejre és a porított tejre vonatkozó vámkontingenseinek a rá vonatkozó CXLI. engedményes listáról való visszavonásáról szóló, Panama által hozott határozatot követően az EU megfelelő kompenzációban részesüljön

               ·A Bizottság a tárgyalások alkalmával követi a vonatkozó WTO-rendelkezéseket, különösen az 1994. évi GATT XXVIII. cikkében, valamint az 1994. évi GATT XXVIII. cikkének értelmezéséről szóló megállapodásban
                  2
                foglaltakat.

               ·A Bizottság beszámol a Tanácsnak a tárgyalások eredményéről, illetve, ha szükséges, bármely esetleges problémáról, amely a tárgyalások során felmerül.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 509 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Spanyolország 2021. évi stabilitási programját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Spanyolország 2021. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Spanyolországot
                  5
                , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Spanyolország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.

               (3)Az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlás hangsúlyozta, hogy a költségvetési politikáknak 2021-ben mindvégig minden euróövezeti tagállamban támogató jellegűnek kell maradniuk, és a szakpolitikai intézkedéseknek igazodniuk kell az országspecifikus körülményekhez, továbbá időszerűnek, átmenetinek és célzottnak kell lenniük
                  6
               . Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan meg kell szüntetni a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor folytatni kell a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásainak kezelését. A prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatni, a beruházások fokozása mellett. A tagállamoknak olyan reformok végrehajtására kell törekedniük, amelyek mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               (4)2020. november 18-án a Bizottság elfogadta az euróövezeti tagállamok 2021. évi költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó véleményeit, amelyek a költségvetési intézkedések minőségi értékelésén alapultak. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy Spanyolország költségvetésiterv-javaslata összességében összhangban volt a Tanács által 2020. július 20-án elfogadott költségvetés-politikai ajánlásokkal, továbbá hogy a javaslatban előirányzott intézkedések többsége a gazdasági tevékenység támogatására irányul a meglehetősen bizonytalan helyzetben.

               (5)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  7
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdításához, és erősíteni fogja a gazdaság rezilienciáját és potenciális növekedését. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (6)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjai kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  8
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (7)A 2021. március 3-i közlemény a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  9
               .

               (8)Spanyolország 2021. április 30-án az 1466/97/EK rendelet 4. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi stabilitási programját.

               (9)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Spanyolország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 11,0 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 120,0 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves változása – a gazdaság támogatására irányuló, 8,1 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 4,0 %-ának felelt meg. Spanyolország emellett a becslések szerint a GDP 8,0 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Spanyolország költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket, államadóssága pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában rögzített referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, és az ország nem felelt meg az adósságkritériumnak.

               (10)A hatóságok költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 és 2022 tekintetében reális. A GDP 2021-es növekedésére vonatkozó bizottsági előrejelzés (5,9 %) és a program előrejelzése (6,5 %) közötti 0,6 százalékpontos eltérést a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásaihoz kapcsolódó, némileg különböző kiadási profilok magyarázzák. A Bizottság a vissza nem térítendő támogatások fokozatosabb felhasználására számít, míg a stabilitási program makrogazdasági forgatókönyve a források nagyobb mértékben előreütemezett, nagyobb gazdasági növekedést eredményező felhasználásán alapul. 2022 vonatkozásában az előrejelzések nagyjából összhangban vannak, csupán kis eltéréssel.

               (11)A kormány 2021. évi stabilitási programja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 11 %-ról 8,4 %-ra csökken, az adósságráta pedig a tervek szerint 2021-ben a GDP 119,5 %-ára csökken. Továbbá a program szerint 2021-ben az elsődleges költségvetési egyenleg válság előtti (2019) szinthez viszonyított változása a GDP 5,8 %-ának fog megfelelni, ami a gazdaság támogatására irányuló diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. Ezek az előrejelzések meghaladják a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzését, amely szerint a hiány a GDP 7,6 %-át fogja kitenni. Az eltérést az államháztartási kiadásokra vonatkozó előrejelzések eltérése magyarázza. Közelebbről, a Bizottság szerint az egészségügyre és a szociális szolgáltatásokra fordított államháztartási kiadás a stabilitási program becsléseinél alacsonyabb szintű lesz.

               (12)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Spanyolország költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és az államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Spanyolország által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális intézkedések ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták.

               (13)A 2021. évi stabilitási program feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2020-ban a GDP 0,04 %-át, 2021-ben 1,8 %-át, 2022-ben 1,9 %-át, 2023-ban 1,4 %-át, 2024-ben pedig 0,1 %-át teszik ki. Az eszközből származó finanszírozást a tervek szerint szinte teljes egészében felhasználják a program időszaka alatt, mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében Spanyolországnak allokált vissza nem térítendő támogatás 95 %-ának felhasználására 2021 és 2023 között kerülne sor. A program azt a lehetőséget is tartalmazza, hogy egy későbbi időpontban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a GDP 6,3 %-át kitevő hitelt kérnek. Ez megduplázhatja a spanyol helyreállítási és rezilienciaépítési terv méretét. A stabilitási program költségvetési előrejelzései azonban nem tartalmazzák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által a kiadási és bevételi tervekre gyakorolt közvetlen hatást, csak a bevételekre a magasabb GDP-növekedéshez kapcsolódóan gyakorolt közvetett hatást. A Bizottság tavaszi előrejelzése nem teljes mértékben veszi figyelembe a Spanyolország által a költségvetési előrejelzéseiben 2022-ig tervezett vissza nem térítendő támogatásokat, mivel eltérően ítéli meg azt, hogy mikor jutnak el a spanyol helyreállítási és rezilienciaépítési terv projektjei abba a fázisba, amelyben ténylegesen kiadásokra kerül sor, azaz elkezdenek hatást gyakorolni a GDP növekedésére.

               (14)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, hogy az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Mindezt figyelembe véve a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  10
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelése során alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (15)Spanyolország 2021. évi stabilitási programjában azzal számol, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,0 %-ára csökken, elsősorban a 2020-ban és 2021-ben elfogadott ideiglenes támogatási intézkedések kivezetése miatt. A GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan a GDP 115,1 %-ára csökken. Ezek az előrejelzések a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével nagyjából összhangban vannak.

               A Bizottság előrejelzése szerint az előbbiekben meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésből és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP –0,5 %-át teszi ki
                  11
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,6 % százalékponttal nő. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,2 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak
                  12
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,4 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorol.

               (16)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál javítására, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (17)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány a 2023. évi 4,0 %-ról 2024-re a GDP 3,2 %-ára csökken. A költségvetési hiány a tervek szerint nem fog a GDP 3 %-ának megfelelő érték alá csökkenni a program időhorizontján belül.

               A program alapján az általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésekből és az uniós költségvetésből, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházásokból eredően az aggregált keresletre gyakorolt hatást is – a becslések szerint 2023-ban és 2024-ben átlagosan a GDP +0,9 %-ának megfelelő mértékű lesz. Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,9 százalékponttal csökken. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint semleges hatást gyakorolnak
                  13
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás GDP-arányosan 0,2 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorol.

               A nominális potenciális növekedés 10 éves átlaga a jelenlegi becslések szerint 2,5 % Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Spanyolország potenciális növekedését.

               (18)A GDP-arányos államadósság a tervek szerint a 2023. évi 113,3 %-ról 2024-ben várhatóan 112,1 %-ra csökken. Tekintettel a magas adósságrátára, amely az előrejelzések szerint idővel csak fokozatosan csökken, Spanyolország a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint középtávon magas költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  14
               .

               (19)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel indokolt, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon, valamint a középtávú politikákra vonatkozó iránymutatás részeként néhány számszerű elemet is tartalmazzon. A későbbi évekre vonatkozó, pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi stabilitási programot, valamint a Spanyolország által a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA, HOGY SPANYOLORSZÁG:

               1.2022-ben használja ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, miközben prudens költségvetési politikát folytat. Őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése érdekében fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson különös figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, különösen a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Spanyolország nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 54. o.).

                     (6)

                        Az Európai Tanács általi jóváhagyást követően a Tanács általi végleges elfogadásra vár. Az eurócsoport által 2020. december 16-án elfogadott szöveg elérhető az alábbi linken:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hu/pdf

                     (7)

                  HL
                   L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (11)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (12)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,5 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorolnak.

                     (13)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,2 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak.

                     (14)

                        Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.