title: A Tanács ajánlása ( 2008. május 14. ) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2008. évi naprakésszé tételéről és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról

text:
               29.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 139/57

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2008. május 14.)
   a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2008. évi naprakésszé tételéről és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról
   (2008/399/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 99. cikke (2) bekezdésére és 128. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács 2008. március 13-i és 14-i következtetéseire,
   tekintettel az Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005 júliusában ajánlást fogadott el a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2005–2008) (1) és egy határozatot a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (2); amelyek együttesen alkotják az „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról” című dokumentumot. A tagállamokat arra kérték, hogy nemzeti reformprogramjuk (a továbbiakban: NRP) kialakításakor vegyék figyelembe a növekedésről és a foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatásokat.

               (2)

               A tagállamok 2005. októberig nyújtották be NRP-iket, amelyeket a Bizottság értékelt, és amelyekről beszámolt az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén tett felszólalásában.

               (3)

               A 2006. tavaszi Európai Tanács tudomásul vette ezeket a dokumentumokat, és négy kiemelt területet jelölt meg (k + f és innováció, üzleti környezet, foglalkoztatási lehetőségek és integrált energiapolitika), amelyeken belül korlátozott számú, egyedi fellépést hagyott jóvá, és arra szólította fel a tagállamokat, hogy azokat 2007 vége előtt léptessék életbe.

               (4)

               Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésének következtetéseivel összhangban a tagállamok éves jelentést nyújtottak be nemzeti reformprogramjaik végrehajtásáról (végrehajtási jelentések). A Bizottság elemezte ezeket a végrehajtási jelentéseket, és az elért eredményekről szóló 2007. évi jelentésében közölte megállapításait.

               (5)

               Ezen elemzés alapján 2007-ben több országspecifikus ajánlást adtak ki a tagállamoknak. A növekedésről és a foglalkoztatásról szóló lisszaboni stratégia koherens, integrált megvalósítása érdekében ezeket az ajánlásokat egyetlen okiratban, a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2007-es frissítéséről és a tagállamok foglalkoztatáspolitikájának megvalósításáról szóló, 2007. március 27-i 2007/209/EK tanácsi ajánlásban (3) fogadták el. Ez a megközelítés megfelelt az NRP-k és a végrehajtási jelentések integrált szerkezetének, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a 99. cikk (2) bekezdése szerinti átfogó gazdasági iránymutatások közötti szükségszerű konzisztenciának, amint azt a Szerződés 128. cikkének (2) bekezdése is hangsúlyozza.

               (6)

               A Bizottság a tagállamok 2007. évi végrehajtási jelentései alapján elemezte az ajánlásokra adott választ, és a válaszról készült elemzését a stratégiai jelentésben közölte. Az elemzés alapján – annak elismerése mellett, hogy a strukturális reformok végrehajtása némi időbe telik – a dokumentum azt javasolja, hogy ezeket az ajánlásokat tartsák meg lényegében változatlan formában, a 2007. tavaszi elfogadásuk óta történt előrehaladás fényében finomítva rajtuk.

               (7)

               A növekedésről és a foglalkoztatásról szóló lisszaboni stratégia teljes körű végrehajtása érdekében ennek az ajánlásnak az euroövezethez tartozó tagállamoknak szóló egyedi ajánlásokat is tartalmaznia kell.

               (8)

               A reformok koordinációjának megerősítése és a Tanácsban folyó többoldalú felügyeleti folyamat megerősítése érdekében a tagállamoknak nemzeti reformprogramjaikban és következő évi végrehajtási jelentésükben az országspecifikus ajánlásokra és a „fokozott odafigyelést igénylő pontokra” adott konkrét szakpolitikai reakcióikra vonatkozó részletes és konkrét fellépéseket kell meghatározniuk, továbbá a Bizottságnak több elemzéssel kell alátámasztania javasolt ajánlásait,

         AJÁNLJA, hogy a tagállamok tegyenek lépéseket a mellékletben meghatározott irányvonalakat követve, valamint a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégia keretében a következő programjukban számoljanak be ezek nyomon követéséről.

      Kelt Brüsszelben, 2008. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. BAJUK

      (1)  HL L 205., 2005.8.6., 28. o.

      (2)  HL L 205., 2005.8.6., 21. o.

      (3)  HL L 92., 2007.4.3., 23. o.

      MELLÉKLET
      BELGIUM

                  1.

                  Belgium 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Belgium jó eredményeket ért el ért el nemzeti reformprogramja végrehajtásában. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Belgiumnak sikerült eredményeket felmutatnia.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés tanúsága szerint a Tanács ajánlásaira érkeztek politikai válaszok, ám további reformokra van szükség. Ezenkívül fejlemények tapasztalhatók a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal is.

                  4.

                  A 2007. évi belga végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a kibocsátáscsökkentési szakpolitikák és a munkanélküliek orientációs és nyomon követési rendszerének ígéretes eredményei.

                  5.

                  A belga nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: a munka adóterhének csökkentése, valamint az azzal egyidejű költségvetési konszolidáció és a munkaerő-piaci teljesítmény javítása. Mindezek alapján ajánlott, hogy Belgium:

                              —

                              folytassa a munkavállalók adóterheinek a szomszédos országok átlagához közelítő szintre történő további csökkentésére tett erőfeszítéseit, különösen az alacsonyan képzett munkavállalókat érintő adóék csökkentésével, egyidejűleg pedig erősítve a költségvetési konszolidációt,

                              —

                              erősítse a munkaerőpiac teljesítményének és a munkaerő-piaci részvételnek egy átfogó stratégia révén – a rugalmas biztonság integrált módszerével összhangban – történő növelésére, a regionális egyenlőtlenségek csökkentésére és az egész életen át tartó tanulásban való részvétel növelésére irányuló szakpolitikai intézkedéseket.

                  6.

                  Mindezek mellett Belgiumnak a következő feladatokra kell összpontosítania: az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását célzó stratégia teljes körű végrehajtása, ideértve a kiadási megszorításokat, a költségvetési többletbevételeket és az államadósság tartós csökkentését is; azonnal hozzon további intézkedéseket a verseny fellendítése érdekében a gáz és a villamos energia piacán, többek között független és hatékony szabályozók, valamint a szállítás és az elosztás piaci szereplőire vonatkozó kiegészítő intézkedések segítségével; a k + f és az innováció serkentése iránti kötelezettségvállalás jelentős növelése, különösen az állami finanszírozás mértékének és hatásának növelése és egy minden szintre kiterjedő, többféle intézkedést kombináló összehangolt szakpolitika kialakítása révén; az idősebb munkavállalók és a veszélyeztetett társadalmi csoportok foglalkoztatási rátáinak emelésére irányuló intézkedések végrehajtásának folytatása, ezek hatásának nyomon követése, és szükség esetén további aktiváló intézkedések meghozatala.

            BULGÁRIA

                  1.

                  Bulgária 2007. évi végrehajtási jelentése és a nemzeti reformprogramjáról szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A nemzeti reformprogram összességében a megfelelő feladatokra összpontosított, de egyes területeken konkrétabb intézkedéseket kell kidolgozni, különösen az igazgatási kapacitás további megerősítése, valamint a bürokráciának a vállalkozói környezet dinamikusabbá és versenyképesebbé tétele érdekében történő sürgős és jelentős csökkentése tekintetében. A növekvő gazdasági egyenlőtlenségekre való tekintettel Bulgária számára különösen fontos, hogy felgyorsítsa nemzeti reformprogramjának végrehajtását, és ezzel közép-, illetve hosszú távon megteremtse a fenntartható növekedéshez és foglalkoztatáshoz szükséges feltételeket.

                  3.

                  A nemzeti reformprogram erősségei közé tartoznak a következők: a problémák világos elemzése és helyes rangsorolása, a reformok megfelelő sorrendje és a határozott politikai szerepvállalás. Az eredmények gondos nyomon követése érdekében fontos rendelkezéseket vezettek be a legmagasabb politikai szinteken, ami feltehetőleg hatékony eszközként tudja majd biztosítani a nemzeti reformprogram gyors és hatékony végrehajtását. A nemzeti reformprogramot alátámasztja továbbá a szigorú költségvetési politika, amely szilárd alapot kínál a hosszú távú növekedés biztosításához szükséges strukturális reformok felgyorsításához.

                  4.

                  A bolgár nemzeti reformprogramon belül kiemelt jelentőséget kell tulajdonítani a feladatok megoldásának, valamint egyértelműen meg kell határozni az intézkedések költségvetési vonzatait és a részletes nyomon követési és ellenőrzési eljárásokat a következő politikai területeken: az igazgatási kapacitás; a makrogazdasági egyenlőtlenségek; a bürokrácia; valamint a munkaerőpiac működése. Mindezek alapján ajánlott, hogy Bulgária:

                              —

                              sürgősen erősítse meg igazgatási kapacitását, különösképpen a fő kormányzati funkciókra összpontosítva, ideértve a szabályozó hatóságokat és a bírói testületet is,

                              —

                              legyen úrrá a folyó fizetési mérleg növekvő hiányán és az inflációs nyomáson, különösen a szigorú költségvetési politika, a közkiadások minőségének javítása útján, valamint a bérek mérséklésének és a rugalmas bérmegállapítás ösztönzése révén, amely a bérek alakulását összhangban tudja tartani a termelékenységből származó haszonnal,

                              —

                              a bürokrácia jelentős visszaszorítása és az eljárási késedelmek lerövidítése érdekében fogadjon el új intézkedéseket és gyors ütemben ültesse át az elfogadott intézkedéseket a vállalkozási környezet javítása céljából (különös tekintettel a kkv-kra és a vállalkozásindítás megkönnyítésére), ami hozzájárul a korrupció elleni küzdelemhez is,

                              —

                              az aktív munkaerő-piaci politikák hatékonyságának és eredményességének javítása révén emelje a munkaerő-kínálat színvonalát és növelje a foglalkoztatási rátát, valamint folytassa az oktatási rendszer reformját annak érdekében, hogy a készségek a munkaerőpiac szükségleteinek jobban megfelelő szintre emelkedjenek, és csökkenjen a korai iskolaelhagyás.

                  5.

                  Mindezek mellett Bulgáriának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt nagy figyelmet kell fordítania az alábbiakra: további intézkedések az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében, különös tekintettel a nyugdíjak megfelelőségével és fenntarthatóságával kapcsolatos potenciális kockázatokra; a hálózati iparágakban erős verseny kialakulásához szükséges valamennyi előfeltétel biztosítása; a k + f-re és az innovációra vonatkozó – nevezetesen az állami k + f rendszer megreformálását célzó – integrált politika kidolgozása, amely a k + f-re jutó állami támogatást a k + f intenzitására vonatkozóan 2010-re kitűzött átfogó célkitűzés alapján a versenyképesebb, a fő prioritásokra összpontosító finanszírozás felé irányítja át; a nem bejelentett munka problémakörének az ellenőrzések elvégzésére és a törvény betartatására szolgáló intézményi kapacitás megerősítése révén történő kezelése; az egész életen át tartó tanulásról szóló stratégia megvalósítása és a részvétel mértékének növelése.

            CSEHORSZÁG

                  1.

                  Csehország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Csehország elért bizonyos eredményeket nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén a kiemelt cselekvési területeken elfogadott konkrét kötelezettségvállalások teljesítésében is tapasztalható előrelépés.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés szerint a Tanács által elfogadott ajánlásokra már érkezett szakpolitikai reakció. A tanácsi következtetések szerint odafigyelést igénylő további területeken ugyancsak érkeztek politikai válaszlépések.

                  4.

                  A Cseh Köztársaság 2007. évi végrehajtási jelentése alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a vállalkozásokra vonatkozó szabályozási keret fejlesztésére irányuló koherens stratégia, valamint a következő területeken megvalósított reformok: a munka kifizetődővé tétele; alap- és középfokú oktatás; a felsőfokú oktatásban való részvétel növelése; valamint az egész életen át tartó tanulásról szóló stratégia elfogadása.

                  5.

                  A cseh nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága – tekintettel az öregedő népességre –, a k + f-re fordított állami kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése és hatékonyságuk további növelése, a munkaerőpiac rugalmasságának és biztonságának javítása, az oktatás és a képzés terén az eredményesség növelése és a méltányosság erősítése, valamint az egész életen át tartó tanulásban való részvétel. Mindezek alapján ajánlott, hogy Csehország:

                              —

                              az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében haladéktalanul hajtsa végre a nyugdíjrendszer meghirdetett reformprogramját, továbbá az egészségügyi rendszerre vonatkozó reformokat, és folytassa a bejelentett fontos reformok végrehajtását,

                              —

                              a k + f kiadási célkitűzéseiknek való megfelelés érdekében tegyen határozottabb erőfeszítéseket az államháztartásból finanszírozott k + f-beruházások mennyiségének és hatékonyságának növelése mellett az üzleti szféra, az egyetemek és a közszféra k + f-intézményei közötti együttműködés javítására, és biztosítsa az emberi erőforrásokat a k + f számára,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemlélete jegyében folytassa a foglalkoztatás védelmének korszerűsítését, a jogszabályokat is ideértve, valamint törekedjen az eredményesség és a méltányosság javítására az oktatásban és képzésben, különösen a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelés szempontjából, kínáljon ösztönzőket a képzésre fordított befektetésekhez, különösen az idősebb, illetve az alacsonyan képzett munkavállalók esetében, továbbá növelje a felsőfokú oktatási kínálat sokszínűségét.

                  6.

                  Mindezek mellett a Cseh Köztársaságnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő feladatokra kell összpontosítania: a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmének javítása; a fejlődés felgyorsítása az ikt területén, beleértve az e-kormányzat teljes mértékben működőképes jogi környezetének megvalósítását és felügyeletét; az innovatív vállalatok jobb hozzáférése a finanszírozáshoz, különösen a kockázatitőke-piac további fejlesztése révén; a vállalkozási ismeretek oktatásának kibővítése; a hátrányos helyzetű csoportok jobb munkaerő-piaci integrálása; a regionális egyenlőtlenségek csökkentése; a munka és a családi élet összeegyeztetése; a nemek közötti bérkülönbségek különbségrendezése; valamint az aktív idősödést célzó stratégia megvalósítása.

            DÁNIA

                  1.

                  Dánia 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Dánia nagyon jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében pedig jó ütemben haladt.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés a Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt területek esetében megfelelő szakpolitikai reakciót tükröz.

                  4.

                  A 2007. évi dán végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a reformok megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatos, illetve a hosszú távon fenntartható költségvetési politika biztosításának keretében kialakított integrált, átfogó szemlélet, az érintettek aktív részvételével együtt.

                  5.

                  Fontos, hogy Dánia a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt kiemelt figyelmet fordítson a következők kihívásokra: az energiahálózat-összekapcsolást szolgáló intézkedések végrehajtásának folytatása a villamosenergia- és gázpiacok működésének javítása érdekében; középtávon a munkaerő-kínálat és a munkaórák számának emelése, beleértve a munkával kapcsolatos további kezdeményezéseket és az idősebb munkavállalók, a bevándorlók és leszármazottaik munkaerő-piaci integrációja érdekében tett lépéseket; az alapfokú és középfokú oktatás javítására és a középfokú oktatás felsőbb évfolyamait vagy a felsőfokú tanulmányaikat elvégző diákok számának emelésére irányuló intézkedések költséghatékony megerősítése, amennyiben a jelenlegi kezdeményezések elégtelennek bizonyulnak a kitűzött ambiciózus célok elérésére.

            NÉMETORSZÁG

                  1.

                  Németország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Németország jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén, és megfelelően haladt az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentésből kitűnik, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra már érkezett szakpolitikai válasz. Megfelelő válasz figyelhető meg az államháztartás konszolidációja terén, korlátozottabb reakció a szolgáltatások versenye és a strukturális munkanélküliség problémája esetében. Fejlemények tapasztalhatók a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is. A végrehajtási jelentés ugyanígy külön foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal is.

                  4.

                  A 2007. évi német végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az államháztartás konszolidációja; a magas szintű kutatás és innováció megerősítése; a fiatalok munkanélküliségének megoldása terén elért eredmények; valamint a gyermekgondozó létesítmények következetes kiépítése.

                  5.

                  A német nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: a szolgáltatások versenyét és a strukturális munkanélküliséget. Mindezek alapján ajánlott, hogy Németország:

                              —

                              javítsa a szolgáltatások versenyének szabályozási keretét, mindenekelőtt a szabályozott kereskedelmi ágazatokra és szakmákra vonatkozó szabályok további enyhítése, a közbeszerzési eljárások javítása, valamint a nagykereskedelmi bitfolyam-hozzáférés hatékony szabályozása révén,

                              —

                              a nemzeti reformprogramban vázolt reformok kijelölt irányának fenntartásával oldja meg a strukturális munkanélküliséget. Fokozott figyelmet kell fordítani az alacsonyan képzett munkaerőnek a rugalmas biztonságra törekvő szemlélet révén történő munkaerő-piaci integrálására, amely magában foglalja a képesítésekhez való jobb hozzáférést, az adó- és ellátó rendszerek további reformját, valamint az alapjövedelem mellé nyújtott támogatásban részesülő munkanélkülieknek szóló, hatékonyabb foglalkoztatási szolgáltatásokat.

                  6.

                  Mindezek mellett Németországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következőkre kell összpontosítania: az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása az elért költségvetési konszolidáció szigorú védelme révén, többek között a szövetségi rendszer költségvetési intézményeinek folyamatban lévő felülvizsgálata során is, valamint az egészségügyi reform hatásának gondos nyomon követése révén, hogy a kiadások növekedését ellenőrzés alatt lehessen tartani, és javítsák az egészségügyi ágazat hatékonyságát; a verseny feltételeinek javítása a vasúti ágazatban, azok további javítása a gáz- és elektromos hálózatok ágazatában, ahol a nagyfokú koncentráció miatt továbbra sem érvényesül kellő mértékű verseny; az egyablakos ügyintézés kialakításának folytatása és a vállalkozás beindításhoz szükséges idő lerövidítése; valamint a szakmai továbbképzés erősítése az egész életen át tartó tanulás támogatása érdekében tervezett intézkedésekkel összefüggésben.

            ÉSZTORSZÁG

                  1.

                  Észtország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján, az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Észtország nagyon jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Észtország jó eredményeket mutatott fel.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés alapján a Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt területekkel kapcsolatban történtek már szakpolitikai lépések. Szakpolitikai válaszintézkedések tapasztalhatók a versenypolitika, az aktív munkaerő-piaci politikák és az oktatáspolitika terén. A legfontosabb fejlemények a k + f és az innovációs politika terén mutatkoztak. A munkaügyi törvény korszerűsítése terén azonban Észtországnak nem sikerült jelentős haladást elérnie.

                  4.

                  A 2007. évi észt végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: új, ambiciózus hosszú távú és szisztematikus k + f és innovációs stratégia kidolgozása; a vállalkozásalapítás és az innovatív kkv-k finanszírozásának megkönnyítésére irányuló intézkedések; a foglalkoztatási ráta határozott növekedése, valamint a felsőoktatás, illetve a szakképzés színvonalának emelését célzó intézkedések.

                  5.

                  Az észt nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: a foglalkoztatás területe, ahol a munkaügyi törvény korszerűsítésében csak korlátozott eredményeket sikerült elérni.

                  6.

                  Észtországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a makrogazdasági stabilitás javítása és az infláció féken tartása a megfelelő strukturális reformok és a határozott költségvetési politika révén; az erőfeszítések fokozása annak biztosítása érdekében, hogy a k + f eredményeiből innovatív szolgáltatások, illetve termékek szülessenek; az egyetemek és vállalkozások közötti szorosabb együttműködés ösztönzése; az új felmentési és engedékenységi program és a verseny érvényesülésének megerősítése; az aktív munkaerő-piaci politikák megerősítése és a szakképzett munkaerő-kínálat növelése a munkaerő-piac igényeinek megfelelő, az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó átfogó stratégia bevezetése révén; a munkaerőpiac merevségének csökkentése a munkaügyi törvény korszerűsítésére tett gyors lépések és a rugalmas munkavégzési formák támogatása révén.

            ÍRORSZÁG

                  1.

                  Írország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtásában tett előrehaladásról készült bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Írország nagyon jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Írország jó eredményeket mutatott.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés a Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt területek esetében megfelelő szakpolitikai választ tükröz. A végrehajtási jelentés ugyan nem foglalkozik külön az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal, érdemben azonban e tekintetben számos fejleményt foglal magában.

                  4.

                  Az ír nemzeti reformprogram és végrehajtásának erősségei közé tartozik az átfogó, koherens nemzeti stratégia. A dokumentum kiemeli a lisszaboni folyamat hasznosságát is a tekintetben, hogy hozzájárult a specifikus intézkedések fontossági sorrendjének kialakításához és végrehajtásukhoz, és hangsúlyozza a folyamatnak a globalizációval összefüggő kihívások és lehetőségek kezelésében betöltött központi szerepét.

                  5.

                  Írországnak a jövőre nézve a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következőkre kell összpontosítania: gyorsabb előrehaladás a nyugdíjrendszerek reformjára irányuló konkrét intézkedések kialakításában; a munkaerő-piaci részvétel növelésében elért előrehaladás felgyorsítása, többek között egy átfogó gyermekgondozási infrastruktúra kialakításának folytatásával; a bevándorlók munkaerő-piaci és társadalmi integrációját elősegítő szakpolitikai keret továbbfejlesztése, külön hangsúlyt helyezve az idősebb és az alacsonyan képzett munkavállalók támogatására; valamint a lakáspiac rövid és középtávú növekedést érintő fejleményeinek gondos figyelemmel kísérése.

            GÖRÖGORSZÁG

                  1.

                  Görögország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Görögország folyamatos eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Görögországnak sikerült eredményeket elérnie.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés alapján a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul érkeztek szakpolitikai intézkedések. Ezenkívül tapasztalhatók fejlemények a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is. A végrehajtási jelentés nem foglalkozik külön az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal, jóllehet a kísérő összegző tábla erre egyértelműen utal.

                  4.

                  A 2007. évi görög végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az államháztartás konszolidációjában elért jó eredmények, a nők foglalkoztatásának ösztönzése és a belső piaci jogszabályok végrehajtása, valamint a vállalkozási környezet fejlesztése. A költségvetési szakpolitika hosszú távú fenntarthatóságának javítására kidolgozott nyugdíjreformok bevezetésének határidőkhöz kötése terén is tapasztalhatók az előrelépésre utaló biztató jelek.

                  5.

                  A görög nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken jelentkező kihívásokat kell kiemelten kezelni: a költségvetési politika hosszú távú fenntarthatósága; a közigazgatási reform programjának végrehajtása; az aktív munkaerő-piaci politikák megszilárdítása; a fiatalok magas munkanélküliségének kezelése; a nem bejelentett foglalkoztatás kezelése és a reformok felgyorsítása az oktatás és az egész életen át tartó tanulás terén. Mindezek alapján ajánlott, hogy Görögország:

                              —

                              a költségvetési politika hosszú távú fenntarthatósága érdekében folytassa a költségvetési konszolidációt és az adósságcsökkentést, és gyors ütemben folytassa a nyugdíjreform végrehajtását,

                              —

                              hatékony szabályozási, ellenőrzési és végrehajtási kapacitás kiépítésével, humánerőforrás-politikájának korszerűsítésével és a strukturális alapok hatékony felhasználásával reformálja meg a közigazgatást,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemlélete jegyében korszerűsítse a foglalkoztatás védelmét, a jogi szabályozást is ideértve, hogy az lefedje a szerződéses megállapodások valamennyi formáját, csökkentse a munkaerő adóterheit, erősítse meg az aktív munkaerő-piaci szakpolitikákat és a nem bejelentett munkát alakítsa át hivatalosan bejelentett foglalkoztatássá,

                              —

                              gyorsítsa fel az oktatás és az egész életen át tartó tanulás reformjának végrehajtását, hogy ezáltal javíthassa a színvonalat és a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelést, növelje a részvételt, és lehetővé tegye a foglalkoztatásba való zökkenőmentes átmenetet, különösen a fiatalok számára.

                  6.

                  Mindezek mellett Görögországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő feladatokra kell összpontosítania: folytassa az inflációs nyomás csökkentésére és a folyó fizetési mérleg hiányát kiváltó okok leküzdésére irányuló erőfeszítéseit; fokozza a kutatási és innovációs stratégia létrehozására irányuló erőfeszítéseket és növelje a k + f-be történő befektetéseket; javítsa tovább a belső piaci jogszabályok átültetését; gyorsítsa fel az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kitűzött kkv-szakpolitikai célok elérésére tett lépések ütemét; erősítse a versenyt a szakmai szolgáltatások terén; a hatékony szilárdhulladék- és szennyvízkezelés előtérbe helyezésével és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak mérséklésével védje a környezetet; ösztönözze a nők nagyobb arányú részvételét a foglalkoztatásban; csökkentse a korai iskolaelhagyást és vezessen be az aktív idősödést szolgáló koherens stratégiát.

            SPANYOLORSZÁG

                  1.

                  Spanyolország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Spanyolország jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési terület közül Spanyolország három esetében jó eredményeket ért el az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés megfelelő szakpolitikai válaszintézkedéseket mutat a Tanács által elfogadott ajánlásokra. A tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is hoztak válaszintézkedéseket. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal is.

                  4.

                  A 2007. évi spanyol végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az államadósság vártnál gyorsabb csökkentése; jó eredmények a k + f és innovációs terv végrehajtása, a kitűzött foglalkoztatási ráta irányába történt haladás, különösen a nők foglalkoztatása terén.

                  5.

                  A spanyol nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken jelentkező kihívásokat kell kiemelten kezelni: a villamosenergia-piacokon folyó verseny fellendítése, valamint az oktatás további javítása. Mindezek alapján ajánlott, hogy Spanyolország:

                              —

                              tegyen további intézkedéseket az energiaágazat versenyének fokozására, nevezetesen az ártorzítás megszüntetésének biztosítása érdekében folytassa valamennyi vám felszámolását, és az ellátás biztonságának garantálása érdekében javítsa a határokon átnyúló összekapcsolt rendszerek kapacitását,

                              —

                              a korai iskolaelhagyás csökkentése érdekében biztosítsa – regionális szinten is – az oktatási reformok hatékony végrehajtását.

                  6.

                  Mindezek mellett Spanyolországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő feladatokra kell összpontosítania: folytassa az inflációs nyomás csökkentésére és a folyó fizetési mérleg hiányát kiváltó okok leküzdésére irányuló erőfeszítéseit, és kövesse nyomon a lakáspiac alakulását; fokozza a versenyt a szakmai szolgáltatások terén és a kiskereskedelmi piacokon; hajtsa végre a szabályozás javítását szolgáló programot, és – ahol szükséges – javítsa szabályozási keretét; dolgozzon ki további környezetvédelmi intézkedéseket, különös tekintettel a CO2-kibocsátások csökkentésére; hozzon meg minden szükséges intézkedést a foglalkoztatásvédelmi szakpolitika további korszerűsítésére, hogy a szegmentálódás leküzdése érdekében elő tudja mozdítani a rugalmas biztonságot a munkaerőpiacon és növelje a részmunkaidős foglalkoztatás vonzerejét; a képzettség szintjének emelésével és az innováció serkentése által növelje a termelékenységet; folytassa a bevándorlók munkaerő-piaci integrációjára tett jelenlegi erőfeszítéseit; folytassa a gyermekgondozási szolgáltatások hozzáférhetőségének növelését; hajtsa végre az egészségügyi és nyugdíjreformokat, ezáltal javítva a költségvetési politika hosszú távú fenntarthatóságát.

            FRANCIAORSZÁG

                  1.

                  Franciaország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Franciaország folyamatos eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. A reform üteme 2007 közepe óta felgyorsult. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Franciaország ugyancsak mutatott eredményeket.

                  3.

                  A végrehajtási rendeletből kitűnik, hogy Franciaország hozott intézkedéseket válaszul a Tanács által Franciaország számára kiadott ajánlásokra, de a fennmaradó reformkövetelmények továbbra is elsődleges fontosságúak maradnak. Bizonyos számú intézkedés elfogadásra került a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is, különös tekintettel a vállalkozásalapítások és a fiatal vállalkozások ösztönzése és támogatása terén végrehajtott fontos reformra. A végrehajtási jelentés ugyanakkor nem foglalkozik külön az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal.

                  4.

                  A 2007. évi francia végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a k + f- és innovációs reformok; az ikt területén hozott intézkedések konkrét eredményei; az iparpolitikának biztosított kiemelt szerep (pôle de compétitivité); az egyetemeknek nagyobb autonómiát biztosítani hivatott reform; valamint a korábban bejelentett, a munkaerőpiac működését javító átfogó, a jogi szabályozásban bevezetett változtatásokon keresztül megvalósítandó változtatásokat is magában foglaló intézkedéscsomag.

                  5.

                  A végrehajtási jelentés egy jelentősen átalakított stratégiát mutat be, amely szerint a foglalkoztatást a fokozott növekedést célzó gazdaságpolitika egyik tényezőjévé kívánják tenni. Miközben elfogadásra került a Galland-féle törvény reformjának második lépcsője, a szolgáltatások piacain a tényleges verseny biztosításához további szükség van annak teljes körű végrehajtására és új intézkedések bevezetésére. Fontos, hogy Franciaország az összehangolt reformstratégia végrehajtása és az államháztartás ezzel egyidejű további konszolidációja érdekében megerősítse költségvetési erőfeszítéseit. A költségvetési konszolidáció megvalósításához, a hálózati iparágak versenyének fellendítéséhez és a munkaerő-piaci teljesítmény javításához további jelentős intézkedésekre vagy ezek további folytatására van szükség. Mindezek alapján ajánlott, hogy Franciaország:

                              —

                              a költségvetési konszolidáció és az adósságcsökkentés ütemének megerősítése által biztosítsa az államháztartás fenntarthatóságát, figyelembe véve a népesség elöregedését, és – amennyiben a ciklikus feltételek engedik – törekedjen a középtávú célkitűzések 2010-ig való elérésére. A nyugdíjrendszerek 2008-ra tervezett tárgyalása során a 2003. évi reform bevezetését követően elért jelentős pozitív eredményekre kell építeni,

                              —

                              javítsa a verseny feltételeit a gáz- és elektromos ágazatban, és hozzon további intézkedéseket a vasúti fuvarozás ágazatán belül a versenytársak és a hagyományos piaci szereplők közötti verseny erősítésére,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemlélete jegyében javítsa az egész életen át tartó tanulás eredményességét és korszerűsítse a foglalkoztatás védelmét, többek között annak érdekében, hogy ezáltal le tudja küzdeni a munkaerőpiac szerződéstípusok szerinti szegmentáltságát, és megkönnyítse a határozott időre szóló szerződések és a határozatlan idejű szerződések közötti váltást.

                  6.

                  Mindezek mellett Franciaországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a verseny további erősítése a szabályozott kereskedelmi ágazatokban és szakmákban, a szabályozás javítását szolgáló politikák többek között hatásvizsgálatok bevonásával történő további erősítése; a munkaerő-kínálat további növelése, valamint a munka kifizetődővé tétele.

            OLASZORSZÁG

                  1.

                  Olaszország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005–2007 közötti időszakban Olaszország jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Olaszországnak sikerült válaszokat felmutatnia.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés alapján a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul már születtek szakpolitikai intézkedések. A kihívás mértéke miatt azonban további nagyarányú reformokra van szükség. Történtek szakpolitikai fejlemények a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal is.

                  4.

                  A 2007. évi olasz végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a vállalkozási környezet javítása érdekében tett első lépések; a szakmai és pénzügyi szolgáltatások és a kiskereskedelmi forgalmazás terén a verseny fokozására tett intézkedések; a vonatkozó uniós joganyag hiányos átültetése területén mutatkozó közelmúltbeli javulás; valamint az állami szektor korszerűsítését szolgáló e-kormányzati intézkedések.

                  5.

                  Az olasz nemzeti reformprogramban szereplő politikai területek közül mindenekelőtt a következő területeken jelentkező kihívásokat kell kiemelten kezelni: a költségvetési politika fenntarthatósága, amelynek érdekében folytatni kell az erőfeszítéseket, valamint teljeskörűen végre kell hajtani – és adott esetben ki kell egészíteni – a nyugdíjreform folyamatát; a verseny fokozása a termékek és szolgáltatások piacán és a meghirdetett reformok teljes körű végrehajtása; a foglalkoztatásban mutatkozó regionális egyenlőtlenségek elleni küzdelem folytatása; valamint az oktatás és az egész életen át tartó tanulás javítása. Mindezek alapján ajánlott, hogy Olaszország:

                              —

                              az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében folytassa szigorúan a költségvetési konszolidációt, különösen a folyó elsődleges kiadások növekedésének lefaragásával, és teljeskörűen hajtsa végre – adott esetben egészítse ki – a nyugdíjreform folyamatát,

                              —

                              folytassa a termékek és szolgáltatások piacán a verseny fokozását szolgáló erőfeszítéseket, és lendületesen vigye végig a meghirdetett reformok végrehajtását,

                              —

                              javítsa az oktatás színvonalát és annak kapcsolódását a munkaerőpiachoz, ösztönözze az egész életen át tartó tanulást, foglalkozzon tovább a nem bejelentett munka problémakörével, valamint a rugalmas biztonság elvei szerint és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése érdekében biztosítsa a foglalkoztatási szolgálatok hatékony működését.

                  6.

                  Mindezek mellett Olaszországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő feladatokra kell összpontosítania: a k + f területére irányuló beruházások növelése és hatékonyságuk javítása, amelyek terén az örvendetes politikai fejlemények ellenére a 2010-re kitűzött cél eléréséhez és az állami kiadások hatékonyságának növeléséhez további erőfeszítésekre lesz szükség; további erőfeszítések az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célok elérése érdekében; a szabályozás minőségének javítása a hatásértékelési rendszer megerősítése és teljes körű végrehajtása révén, különösen a kkv-k esetében; az infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó tervek végrehajtása, különösen a déli tartományokban; a gyermekgondozási és időskori gondozási szolgáltatások bővítése a munka és a családi élet jobb összeegyeztetése és a nők munkaerő-piaci részvételének erősítése érdekében; továbbá az aktív idősödésre vonatkozó következetes stratégia bevezetése az idősebb munkavállalók foglalkoztatásának javítása, valamint a nyugdíjak megfelelőségének javítása érdekében.

            CIPRUS

                  1.

                  Ciprus 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Ciprus jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. Ciprus jó eredményeket ért el az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén a kiemelt cselekvési területeken elfogadott konkrét kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul megfelelő szakpolitikai intézkedések történtek. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében kielégítő volt a kezdeti válasz az egészségügyi rendszer reformja tekintetében, ugyanakkor korlátozott volt a nyugdíjreform vonatkozásában. Emellett történtek intézkedések az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek bővítésével kapcsolatos ajánlás tekintetében, ugyanakkor a szakoktatási és szakképzési rendszer reformja terén korlátozott volt a reagálás. Ezenkívül szakpolitikai intézkedéseket hoztak a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is.

                  4.

                  A végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a költségvetési konszolidáció terén a hiány és az adósság csökkentésében egyaránt elért eredmények, az átfogó kutatási és innovációs rendszer fejlesztésére vonatkozó új politika, valamint az általánosan jó foglalkoztatási teljesítmény fenntartása, amit az aktív munkaerő-piaci intézkedések széles köre támogat.

                  5.

                  A ciprusi nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a hiányosságokat leginkább a következő területeken kell kiemelten kezelni: a népesség idősödésével összefüggő kiadások kezelése, az egész életen át tartó tanulásra irányuló, nemrégiben elfogadott 2007–2013-as nemzeti stratégia bevezetése, valamint a fiatalok képzési és munkaerő-piaci lehetőségeinek növelése. Mindezek alapján ajánlott, hogy Ciprus:

                              —

                              a költségvetési politika fenntarthatóságának javítása céljából tegyen lépéseket a nyugdíjrendszer és az egészségügyi rendszer reformjának végrehajtására, és határozzon meg a végrehajtásra vonatkozó ütemtervet,

                              —

                              az egész életen át tartó tanulásra irányuló, nemrégiben elfogadott nemzeti stratégia végrehajtása, valamint a szakképzési, oktatási és gyakornoki rendszer reformja – többek között az új, korszerű gyakornoki rendszer – révén fokozza az egész életen át tartó tanulás szerepét, és bővítse a fiatalok foglalkoztatási és képzési lehetőségeit.

                  6.

                  Mindezek mellett Ciprusnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt továbbra is intézkedéseket kell hoznia a következő területeken: a verseny javítása a szakmai szolgáltatások területén, a magánszektorbeli k + f további ösztönzése, valamint a nemek közötti, igen magas fizetésbeli különbség kérdésének kezelése.

            LETTORSZÁG

                  1.

                  Lettország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Lettország eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén, valamint az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében is.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul már sor került bizonyos lépésekre. Az Európai Tanács 2007. tavaszi ülésén odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken vegyesek voltak a szakpolitikai válaszintézkedések.

                  4.

                  A végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az első pozitív lépések a tudás és az innováció területén, a kkv-kkel és a vállalkozásalapítással kapcsolatos egyes kérdések terén elért eredmények, a versenyhatóság szerepének megerősítése a piacfelügyelet terén, valamint az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrások használatát ösztönző további intézkedések. Lettország ezenkívül több olyan intézkedést is végrehajtott, amelyek sikeresen hozzájárultak a munkaerő-piaci teljesítmény javításához.

                  5.

                  A lett nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a hiányosságokat leginkább a következő területeken kell kiemelten kezelni: konkrétabb intézkedések a makrogazdasági stabilitás biztosítása érdekében a gazdaság túlfűtöttsége miatti nyomás ellensúlyozására, a k + f stratégia továbbfejlesztése a fontossági sorrend javítása és a magánszektor részvételének bővítése érdekében, valamint határozottabb intézkedések a munkaerő-kínálat növelése és a munkaerő készségeinek megerősítése érdekében. Mindezek alapján ajánlott, hogy Lettország:

                              —

                              alkalmazzon erősebb megszorításokat költségvetési politikájában, és gondos megfontolás alapján részesítse előnyben azokat a kiadásokat és bérfejlesztéseket, amelyek összhangban vannak a termelékenységgel, hogy ezzel hozzá tudjon járulni a gazdaság túlfűtöttsége miatti nyomás ellensúlyozásához, és csökkentse a makrogazdasági instabilitás kockázatát,

                              —

                              fokozza erőfeszítéseit a kutatási és innovációs politika reformjának végrehajtása terén annak érdekében, hogy elérhesse a kitűzött ambiciózus célokat. Ez különösen a kutatási és oktatási intézmények, valamint a vállalkozások közötti partnerséget ösztönző politikákat jelent,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemlélete jegyében fokozza a munkaerő-kínálat és a termelékenység növelésére irányuló erőfeszítéseit azáltal, hogy javítja a regionális mobilitást, fokozza az oktatási és képzési rendszereknek a munkaerő-piaci igényekre való reagálását, és az egész életen át tartó tanulást szolgáló rendszert vezet be.

                  6.

                  Mindezek mellett Lettországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következőkre kell összpontosítania: a szabályozási környezet további javítása, különösen egy kifejezetten a jobb szabályozásra irányuló politika segítségével, aktív munkaerő-piaci politikák alkalmazása, valamint a gyermekgondozási szolgáltatások elérhetőségének javítása.

            LITVÁNIA

                  1.

                  Litvánia 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Litvánia jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. Litvánia eredményeket ért el továbbá az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul korlátozott mértékben történtek szakpolitikai intézkedések. Emellett a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is hoztak szakpolitikai intézkedéseket.

                  4.

                  A 2007. évi litván végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a k + f fejlesztésében elsőbbséget élvező területek jóváhagyása, valamint a szakképzési törvény elfogadása.

                  5.

                  A litván nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül leginkább a következő területeken kell a végrehajtási intézkedéseket kiemelten kezelni: a k + f-be való beruházás és az innovációnak nyújtott támogatás hatékonyságának növelése és javítása, a munkaerő belső mobilitásának növelése, a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételének támogatása, különösen az idősebb munkavállalók körében, valamint az oktatási és képzési rendszerek reformja a minőség és a munkaerőpiachoz való illeszkedés biztosítása érdekében. Mindezek alapján ajánlott, hogy Litvánia:

                              —

                              gyorsítsa fel a strukturális reform végrehajtását k + f és innovációs rendszerében, hogy ezáltal növelje az állami kiadások hatékonyságát, és nagyobb mértékű magánbefektetéseket lehetővé tevő feltételeket teremtsen ezen a területen, a hagyományos és az egyszerű technológiát használó ágazatokat segítő innovációt is ideértve,

                              —

                              a következők révén fokozza a szakképzett munkaerő-kínálat növelése érdekében tett erőfeszítéseket: a regionális mobilitás javítása, az oktatási és képzési rendszerek reformja a minőség és a munkaerőpiachoz való illeszkedés biztosítása érdekében, valamint az egész életen át tartó tanulásról szóló, felülvizsgált stratégia végrehajtása, különös tekintettel az idősebb munkavállalók részvételére.

                  6.

                  Mindezek mellett Litvániának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a makrogazdasági stabilitás javítása és az infláció féken tartása, a közvetlen külföldi befektetések növelése, a szabályozási környezet hatékonyságának javítása, különös tekintettel a jogalkotás egyszerűsítésére, a fiatalok foglalkoztathatóságának javítása, a vállalkozói ismeretek oktatásának szélesítése, a gyermekgondozási szolgáltatások elérhetőségének javítása, valamint a munkahelyi biztonság és egészségvédelem megerősítése.

            LUXEMBURG

                  1.

                  Luxemburg 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Luxemburg nagyon jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Luxemburg bizonyos eredményeket ért el az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt területeken vegyesek voltak a szakpolitikai válaszintézkedések. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik továbbá az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal.

                  4.

                  A 2007. évi luxemburgi végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: beruházások a gazdaságnak a nemzetközi közegbe való integrálása érdekében, a vállalkozások igényeit előtérbe helyező, széles körű egyszerűsítésre irányuló politika kidolgozására tett erőfeszítések, a gyermekgondozási infrastruktúra fejlesztése, a szakképzés reformja, valamint új foglalkoztatási formák bevezetése.

                  5.

                  Mindezek mellett Luxemburgnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának emelésére irányuló intézkedések gyorsabb végrehajtása, különösen a korengedményes nyugdíjba vonulás visszaszorítását célzó reform segítségével, további intézkedések a korai iskolaelhagyók számának csökkentése és a különböző oktatási típusok közötti mesterséges akadályok megszüntetése érdekében, a fiatalok munkanélküliségének visszaszorítása céljából a közelmúltban elfogadott intézkedések hatásának gondos figyelemmel kísérése, valamint a vonzóbb gazdasági környezet kialakítása érdekében nagyobb támogatás a versenyképes piacok kialakítása, az uniós jogszabályok átültetésének javítása és a kkv-k támogatása érdekében. Emellett az is fontos, hogy Luxemburg – a hosszú távú fenntarthatóság biztosítása érdekében – lépéseket tegyen nyugdíjrendszerének reformjára.

            MAGYARORSZÁG

                  1.

                  Magyarország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Magyarország csupán korlátozott eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Magyarország bizonyos eredményeket ért el az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés alapján a Tanács által elfogadott ajánlásokra adott szakpolitikai válasz vegyesnek mondható. Emellett a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is hoztak szakpolitikai intézkedéseket.

                  4.

                  A 2007. évi végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: komoly javulás a költségvetési konszolidáció terén, a strukturális reform különböző lépéseinek elfogadása és végrehajtása, a vállalkozásalapításhoz szükséges idő lerövidítése és az adminisztratív költségek csökkentésére irányuló erőfeszítések, a munkába állást és a munkaerőpiacon maradást elősegítő további ösztönzők bevezetése, valamint a be nem jelentett munka hivatalos foglalkoztatássá alakítása.

                  5.

                  A magyar nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: a költségvetési konszolidáció folytatása és a túlzott hiány tervezettnek megfelelő csökkentése, az államháztartás fenntarthatóságának további javítása, a hátrányos helyzetű csoportok munkaerő-piaci helyzetének javítása, a foglalkoztatás terén jelentkező tartós regionális egyenlőtlenségek csökkentése, valamint az oktatási és képzési rendszerek reformja. Mindezek alapján ajánlott, hogy Magyarország:

                              —

                              folytassa az államháztartási hiány és az államadósság mértékének tartós csökkentéséhez szükséges, fokozottan a kiadási oldalra összpontosító intézkedések végrehajtását, többek között alaposabb, átfogó költségvetési szabályok kidolgozása révén,

                              —

                              a költségvetési politika hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása és a gazdasági hatékonyság javítása érdekében folytassa a közigazgatás, az egészségügy, a nyugdíjrendszer és az oktatási rendszer reformját. Ebbe beletartoznak a korengedményes nyugdíjazás további korlátozására irányuló lépések, a rokkantsági nyugdíjban részesülő új kedvezményezettek számának csökkentése és az egészségügyi ellátás szerkezetének folytatódó átalakítása,

                              —

                              a hátrányos helyzetű csoportok munkaerő-piaci helyzetének javítása érdekében erősítse meg az aktív munkaerő-piaci politikákat; csökkentse a foglalkoztatás terén jelentkező tartós regionális egyenlőtlenségeket,

                              —

                              mindenki számára biztosítson hozzáférést a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez, emelje a készségszinteket, valamint fokozza az oktatási és képzési rendszerek munkaerő-piaci igényeknek való megfelelését.

                  6.

                  Mindezek mellett Magyarországnak a jövőben, a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: az állami kutatási rendszer további reformja, az állami k + f kiadások hatékonyságának növelése, valamint az állami és magán k + f közötti kapcsolatok javítása, az állami támogatások csökkentése és átirányítása, a szabályozási környezet javítása az adminisztratív terhek további csökkentése és a jogalkotás egyszerűsítése révén, a munkába állást és a munkaerőpiacon maradást segítő további ösztönzők bevezetése, a munka és a családi élet megfelelőbb összeegyeztetésének biztosítása, a foglalkoztatási és szociális szolgáltatások integrált rendszerének teljes kialakítása, a be nem jelentett munka hivatalos foglalkoztatássá alakítása, valamint az egész életen át tartó tanulásra irányuló stratégia végrehajtása.

            MÁLTA

                  1.

                  Málta 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Málta jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramja végrehajtása terén. Málta jó eredményeket ért el az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul korlátozott mértékben történtek szakpolitikai intézkedések. A Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken ugyancsak korlátozott mértékben tettek szakpolitikai válaszlépéseket.

                  4.

                  A máltai nemzeti reformprogram és végrehajtásának erősségei közé tartozik a program irányítása és a költségvetési konszolidáció terén elért előrehaladás, valamint a vállalkozási környezet megerősítése terén elért eredmények, bizonyos piacok (pl. kikötők) liberalizálása, az oktatás reformja és az IKT-használat terjedése.

                  5.

                  A nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a hiányosságokat leginkább a versenypolitika és a tartós munkaerő-piaci problémák területén kell kiemelten kezelni. Mindezek alapján ajánlott, hogy Málta:

                              —

                              erősítse a versenyt, különösen az állami támogatások csökkentésével és a horizontális célkitűzések felé történő átirányításukkal, valamint a versenyhatóság megerősítésével és a szakmai szolgáltatások megnyitása terén tett további lépésekkel,

                              —

                              gyorsítsa fel az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy több embert vonjon be a munkaerőpiacra, különös tekintettel a nőkre és az idősebb munkavállalókra; folytassa a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó erőfeszítéseket és tegyen további lépéseket az ellátási rendszer terén annak érdekében, hogy növelje a bejelentett munka vonzerejét.

                  6.

                  Mindezek mellett Máltának, a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következőkre kell összpontosítania: az egészségügyi ellátás reformjával kapcsolatos intézkedések végrehajtásának és megerősítésének folytatása, a szabályozási környezet további javítása a jogalkotás egyszerűsítésének folytatásával, a szisztematikus hatásértékelések és a vállalkozásalapításhoz szükséges hatékony egyablakos ügyintézési rendszer bevezetésével, az energiaforrások diverzifikálása, beleértve az energiahatékonyság növelését, a megújuló energiaforrások fokozott használatát és Málta Európa energiahálózataihoz való csatlakozásának mérlegelését, a tanulmányi eredmények javítására és a korai iskolaelhagyók számának csökkentésére tett erőfeszítések folytatása.

            HOLLANDIA

                  1.

                  Hollandia 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Hollandia jelentős eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Hollandia jó eredményeket mutatott fel az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul, valamint a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken szakpolitikai intézkedések történtek, ugyanakkor a k + f kérdésekkel kapcsolatos kihívások továbbra is jelentősek. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik továbbá az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal.

                  4.

                  A nemzeti reformprogram és végrehajtásának erősségei közé tartoznak a következők: az adminisztratív terhek csökkentésére és az üzleti környezet javítására tett erőfeszítések, az energia és az éghajlatváltozás területén készített ambiciózus tervek, valamint a gyermekgondozási szolgáltatások javítását szolgáló ösztönzők.

                  5.

                  A holland nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül leginkább a munkaerő-kínálat javítása területén kell kiemelt figyelmet fordítani a kihívásokra. Mindezek alapján ajánlott, hogy Hollandia:

                              —

                              a gazdaságban ledolgozott órák teljes számának növelése érdekében tegyen további intézkedéseket a nők, az idősebb munkavállalók és a hátrányos helyzetű csoportok munkaerő-kínálatának javítása érdekében.

                  6.

                  Mindezek mellett Hollandiának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a magánszektor k + f kiadásainak növelésére irányuló erőfeszítések fokozása az új szakpolitikai irányítási struktúrák segítségével elérhető nagyobb kohézió révén, valamint egy olyan, koherens k + f és innovációs stratégia megvalósítása, amely a magán k + f és az állami kutatás közötti kölcsönhatással, valamint a külföldi k + f befektetésekkel foglalkozik.

            AUSZTRIA

                  1.

                  Ausztria 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Ausztria jelentős eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtásában. Ausztria jó eredményeket mutatott fel az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott foglalkoztatási ajánlásra válaszul korlátozott mértékben történtek szakpolitikai intézkedések. Emellett a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is hoztak intézkedéseket. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik továbbá az euroövezet országai számára kiadott ajánlásokkal.

                  4.

                  A 2007. évi osztrák végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az innováció fellendítését szolgáló bevált gyakorlatok, mint például az innovációs utalvány, a k + f költségvetés növelése a 3 %-os céllal összhangban, az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos alap létrehozása, valamint a rugalmas biztonság modelljének sikeres bevezetése és továbbfejlesztése.

                  5.

                  Az osztrák nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: az idősebb munkavállalók munkaerő-kínálatának növelése és a hátrányos helyzetű fiatalok készségeinek és foglalkoztathatóságának javítása. Mindezek alapján ajánlott, hogy Ausztria:

                              —

                              átfogó stratégia végrehajtásával – amelynek része a munkahelyhez kapcsolódó képzés bővítése, a munkakörülmények módosítása és a korengedményes nyugdíj feltételeinek szigorítása – tovább javítsa az idősebb munkavállalókat a munkában maradásra ösztönző eszközöket; javítsa az oktatás eredményességét a veszélyeztetett fiatalok esetében.

                  6.

                  Mindezek mellett Ausztriának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a költségvetési kiigazítások fokozása annak érdekében, hogy a költségvetés 2010-ig egyensúlyba kerüljön, a verseny növelése a szolgáltatások, különösen a szakmai szolgáltatások terén, a vállalkozási ismeretek oktatásának megerősítése, további kibocsátáscsökkentési politikák és intézkedések meghatározása, valamint a munkaerőpiac nemek szerinti szegregációjának kezelése, beleértve a gyermekgondozási szolgáltatások elérhetőségének további javítását is.

            LENGYELORSZÁG

                  1.

                  Lengyelország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Lengyelország korlátozott eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén, valamint az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése tekintetében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés alapján a Tanács által elfogadott ajánlásokra adott szakpolitikai válasz vegyesnek mondható. A tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is hoztak szakpolitikai intézkedéseket.

                  4.

                  A 2007. évi lengyel végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a vállalkozói kedv fejlesztésére fordított figyelem, a munkaerő adóterheinek csökkentése érdekében tett lépések, az aktív munkaerő-piaci intézkedések előtérbe helyezése és finanszírozásának biztosítása, valamint a nemzeti reformprogram prioritásainak az uniós finanszírozással való szoros kapcsolata.

                  5.

                  A lengyel nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: határozottabb elkötelezettség az államháztartás fenntarthatóságának kezelése mellett, a szabályozás javítása és a piacok megnyitásának támogatása érdekében tett erőteljes intézkedések a hálózati iparágakban, a k + f reformok végrehajtása, további intézkedések az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátájának javítására, a legveszélyeztetettebb csoportok előtérbe helyezése az aktív munkaerő-piaci politikákban, valamint az egész életen át tartó tanulásra irányuló stratégia elindítása. Mindezek alapján ajánlott, hogy Lengyelország:

                              —

                              erősítse meg a költségvetési konszolidációt, és a névleges állami költségvetési hiány „lehorgonyzását” (hiányplafon) egészítse ki további mechanizmusokkal a kiadások fokozott ellenőrzése érdekében,

                              —

                              javítsa a hálózati iparágakban, többek között az energiapiacokon zajló verseny kereteit, többek között a szabályozók szerepének felülvizsgálatával,

                              —

                              folytassa az állami kutatási szektorban megkezdett reformot a k + f és az innováció fellendítése és a magánszektorbeli k + f kereteinek bevezetése érdekében,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemléletének kialakítása érdekében bővítse az aktív munkaerő-piaci politika alkalmazási körét és fokozza hatékonyságát, különösen az idősebb személyek és a szegénység által veszélyeztetett csoportok esetében, a munkavállalás ösztönzése érdekében vizsgálja felül az ellátások rendszerét, vezessen be az egész életen át tartó tanulásra irányuló stratégiát, és a munkaerőpiac igényeinek figyelembevételével korszerűsítse az oktatási és képzési rendszereket.

                  6.

                  Mindezek mellett Lengyelországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt – az eddig elért eredményekre építve – a következő kihívásokra kell összpontosítania: a közlekedési infrastruktúra fejlesztése, a cégbejegyzési folyamat felgyorsítása, az e-kormányzati programok kellő időben történő végrehajtásának biztosítása, a belső piaci jogszabályok átültetésének javítása, valamint a munka és a családi élet összeegyeztethetőségének érdekében a gyermekgondozási szolgáltatások javítása.

            PORTUGÁLIA

                  1.

                  Portugália 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Portugália jó eredményeket ért el a nemzeti reformprogram végrehajtása terén. Portugália jó eredményeket mutatott fel az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul megfelelő szakpolitikai intézkedések történtek. Emellett a tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is hoztak szakpolitikai intézkedéseket. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal is.

                  4.

                  A 2007. évi portugál végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a költségvetési egyensúlyhiányok kiigazítása, valamint a közigazgatás fenntartható reformjának és a nyugdíjrendszer és az egészségügyi ellátás reformjának előmozdítása terén elért eredmények, továbbá a vállalkozási potenciál felszabadítása és a technológiai terv végrehajtása terén elért eredmények.

                  5.

                  A portugál nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: az államháztartás konszolidációja, egyidejűleg minőségének és fenntarthatóságának javítása és az állami kiadások olyan módon való felhasználása, hogy azok elősegítsék Portugália növekedési potenciáljának emelkedését, az oktatási rendszer hatékonyságának javítása, különösen az iskolázottsági szintek emelése és a korai iskolaelhagyók számának csökkentése útján, a foglalkoztatás védelmének korszerűsítése a munkaerő-piaci szegmentálódás visszafogása érdekében. Mindezek alapján ajánlott, hogy Portugália:

                              —

                              a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció és a közigazgatási reform keretében irányítsa át az állami kiadásokat a potenciális gazdasági növekedést jobban támogató felhasználási formák felé, fenntartva ugyanakkor a kiadások összességének szigorú felügyeletét,

                              —

                              folytassa az oktatási rendszer hatékonyságának javítása érdekében kifejtett erőfeszítéseit, különösen – az eddig elért eredményekre alapozva – a fiatalok iskolázottsági szintjének javításával és a korai iskolaelhagyók számának csökkentésével, valamint a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő, a nemzeti képesítési kereten alapuló szakképzési rendszer kidolgozásával,

                              —

                              folytassa a foglalkoztatás védelmének korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseit, a munkaerőpiac szegmentáltságának magas szintjét csökkentő jogszabályokat is ideértve, a rugalmas biztonság szellemében.

                  6.

                  Mindezek mellett Portugáliának a jövőben, a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a folyó fizetési mérleg hiányának fenntartható módon történő csökkentése, az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása, a technológiai terv végrehajtásának folytatása, a kutatás, a felsőoktatás és az ipar közötti kapcsolatok megszilárdítása, valamint a magánszektor fokozott bevonása, az energiaágazat további liberalizálása és a pénzügyi szolgáltatások piacán a hatékony verseny biztosítása, a jobb szabályozást célzó program további végrehajtása és különösen a hatásértékelési rendszer megerősítése, az uniós jogszabályok nemzeti jogba való átültetésében való lemaradás csökkentése, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű végrehajtásának folytatása, valamint a társadalmi kohéziót sértő tényezők további kezelése.

            ROMÁNIA

                  1.

                  Románia 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  Összességében elmondható, hogy a nemzeti reformprogram a megfelelő kihívásokra összpontosít. Egyes kritikus területeken azonban – ilyen például az igazgatási kapacitás megerősítése és az üzleti környezet javítása – nem tűz ki eléggé ambiciózus célokat. Más területeken olykor hiányosan tájékoztat az intézkedések tartalmáról, határidejéről és költségvetési támogatásáról, ezáltal nehéz megítélni, hogy az intézkedések megoldást jelentenek-e a felismert problémákra és kihívásokra.

                  3.

                  A program erősségei közé sorolhatók a középtávú kiadási keret bevezetésére irányuló kezdeményezések, a munkaerő nem bérjellegű költségeinek csökkentése és a kutatási struktúrák reformja.

                  4.

                  A román nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: az igazgatási kapacitás megerősítése, a gazdaság túlfűtöttségének kezelése, a költségvetési tervezés és a kiadások minőségének javítása, a bürokrácia visszaszorítása, a munkaerő-kínálat aktivizálása, valamint a készségszintek emelése. Mindezek alapján ajánlott, hogy Románia:

                              —

                              sürgősen erősítse meg igazgatási kapacitását a kormányzat központi és helyi szintjén egyaránt a hatékony szabályozási, ellenőrzési és végrehajtási kapacitás kiépítése útján,

                              —

                              kerülje a prociklikus költségvetési politikát annak érdekében, hogy kézben tudja tartani a folyó fizetési mérleg hiányának jelenlegi növekedését és az inflációs nyomást, tartsa összhangban a bérek alakulását a termelékenység növekedésével, javítsa a költségvetési tervezést és végrehajtást, valamint az államháztartás színvonalát az állami kiadások összetételének felülvizsgálata, valamint az állami támogatások csökkentése és horizontális célkitűzésekre való átirányítása révén,

                              —

                              a jobb szabályozást célzó koherens politika keretében hozzon gyors intézkedéseket a közigazgatási eljárások és az engedélyek megszerzésében fennálló késedelmek jelentős csökkentése érdekében, hogy ezáltal javítsa az üzleti környezetet, ami ugyanakkor segíteni fogja a korrupció elleni küzdelmet is,

                              —

                              alkalmazzon integrált megközelítést a foglalkoztatás, a foglalkoztatási ráta és a termelékenységi szintek növelése érdekében, különösen az oktatási rendszer reformjának felgyorsítása révén, hogy az jobban igazodjon a munkaerőpiac igényeihez, továbbá a korai iskolaelhagyók számának csökkentése, a felnőttek oktatásban és képzésben való részvételének jelentős növelése; valamint a saját szükségleteikre termelő/félig önellátó kisgazdaságok fenntartható foglalkoztatássá történő alakítása révén.

                  5.

                  Mindezek mellett Romániának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következőkre kell összpontosítania: további intézkedések az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében, különös tekintettel a nyugdíjak megfelelőségével és fenntarthatóságával kapcsolatos potenciális kockázatokra, a kutatói bázis széttagoltságának kezelésére irányuló intézkedések, a nemzeti k + f és az innovációs stratégia lendületes végrehajtása és eredményeinek folyamatos figyelése útján biztosítva ugyanakkor, hogy az állami kutatások finanszírozásának tervezett növelése hatékonyan megtérüljön, integráltabb szemlélet megvalósítása az infrastruktúra fejlesztésében és az IKT terjesztésében, a be nem jelentett munka problémájának megoldására irányuló erőfeszítések fokozása, az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságának és földrajzi lefedettségének javítása, különösen a veszélyeztetett csoportok támogatása érdekében.

            SZLOVÉNIA

                  1.

                  Szlovénia 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Szlovénia jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Szlovénia eredményeket mutatott fel az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése tekintetében is.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által elfogadott ajánlásokra válaszul szakpolitikai intézkedések születtek. A tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken is történtek szakpolitikai intézkedések. A végrehajtási jelentés konkrétan nem foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal, azonban a jelentéshez mellékelt táblázat egyértelmű kapcsolatot állapít meg.

                  4.

                  A 2007. évi végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az államháztartás konszolidációja terén elért eredmények, a szociális partnerek bevonása valamennyi jelentős munkaerő-piaci reform kidolgozásába, az oktatási és ösztöndíjrendszer, illetve a gazdaság közötti kapcsolat megerősítésére irányuló erőfeszítések, a vállalkozásalapításhoz szükséges idő lerövidítése és az adminisztratív terhek csökkentése. Szlovénia belépése az euróövezetbe a makrogazdaság területén központi jelentőségű eredmény volt.

                  5.

                  A nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: további nyugdíjreform és az aktív idősödésről szóló stratégia eredményes végrehajtása, a rugalmasabb munkaerőpiacra fordítandó külön figyelem, amelyhez az aktív munkaerő-piaci politikák végrehajtásában vállalt hatékonyabb, személyre szabott hozzáállás társul. Mindezek alapján ajánlott, hogy Szlovénia:

                              —

                              hozzon a nyugdíjreform megerősítését, valamint az aktív idősödést szolgáló további intézkedéseket az idősebb munkavállalók foglalkoztatottsági rátájának növelése és a hosszú távú fenntarthatóság javítása érdekében,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemlélete jegyében, a közelmúltbeli reformokra építve ösztönözze a rugalmasabb szerződési formákat, hogy fel tudjon lépni a főként a fiatalokat érintő munkaerő-piaci szegmentálódás ellen, valamint javítsa a foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságát, különösen a rossz munkavállalási kilátásokkal rendelkező személyek esetében.

                  6.

                  Mindezek mellett Szlovéniának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a nemzeti kutatási és innovációs stratégia végrehajtásának és, amennyiben szükséges, fejlesztésének intenzívebbé tétele, az infláció kézben tartására is tekintettel a verseny erősítése a szolgáltatási szektorban, különös tekintettel a kiskereskedelemre, a pénzügyi szolgáltatásokra, egyes közszolgáltatásokra és a szakmai szolgáltatásokra, az energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések végrehajtásának javítása, különös tekintettel a CO2-kibocsátásokra és a még nem teljesített kiotói célkitűzésekre, valamint az oktatási rendszer és a munkaerőpiac közötti kapcsolat erősítésére vonatkozó ambiciózus tervek végrehajtása.

            SZLOVÁKIA

                  1.

                  Szlovákia 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Szlovákia bizonyos eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében azonban Szlovákia korlátozott eredményeket ért el.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés alapján a Tanács által elfogadott ajánlásokra adott szakpolitikai válasz vegyesnek mondható. További reformokra van szükség a k + f-re és az oktatásra fordított kiadások növelése, a mikrogazdaság területére vonatkozó stratégiák végrehajtása, a tartós munkanélküliség kezelése, valamint az oktatási és képzési reform befejezése érdekében. A tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken ugyancsak vegyesnek mondhatók a szakpolitikai intézkedések.

                  4.

                  A 2007. évi szlovák végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: az államháztartási hiány 2007-re a GDP 3 %-a alatti mértékre előirányzott csökkentése, stratégiai dokumentumok elfogadása a k + f és az innováció, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások területén, az egyablakos ügyintézés részleges bevezetése az újonnan induló vállalkozások számára, a foglalkoztatási jogszabályok felülvizsgálata, az egész életen át tartó tanulásról szóló stratégia elfogadása, az aktív munkaerő-piaci politikák felülvizsgálatára annak érdekében tett erőfeszítések, hogy azok jobban összhangban legyenek a munkaerő-piaci fejleményekkel.

                  5.

                  A szlovák nemzeti reformprogramban szereplő szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: az oktatásra, k + f-re és innovációra fordított kiadások növelése; a szabályozási környezet javítása; a tartós munkanélküliség kezelése; az oktatási és képzési rendszer reformjának befejezése és színvonalának emelése a munkaerő-piaci igényeknek megfelelően. Mindezek alapján ajánlott, hogy Szlovákia:

                              —

                              megfelelő módon hajtson végre egy koherens k + f és innovációs stratégiát, külön hangsúlyt helyezve az állami kutatási szektor intézményi reformjára és a vállalkozások és a kutatás közötti együttműködés jelentős javítására, egyidejűleg csoportosítsa át az oktatásra, k + f-re és innovációra szánt forrásokat,

                              —

                              javítsa a szabályozási környezetet, különösen a jobb szabályozásra irányuló átfogó stratégia végrehajtása révén, amely a hatásértékelésre és a meglévő jogszabályok egyszerűsítésére egyaránt kiterjed,

                              —

                              a rugalmas biztonság integrált szemlélete jegyében biztosítsa az egész életen át tartó tanulásról szóló stratégia végrehajtását, ügyelve a munkaerő-piaci igényekre, fejezze be az alapfokú, középfokú és felsőfokú oktatásban a képesítések és készségek szintjének javítása érdekében megkezdett reformokat, továbbá javítsa a foglalkoztatáshoz való hozzáférést, különösen a tartósan munkanélküliek és a veszélyeztetett csoportok számára.

                  6.

                  Mindezek mellett Szlovákiának a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következőkre kell összpontosítania: az IKT-politikák továbbfejlesztése, különösen a szélessávú infrastruktúra esetében, az egyablakos ügyintézés teljes körű bevezetése az újonnan induló vállalkozások számára, a vállalkozói ismeretek oktatásának bevezetése, a verseny növelése az energiaellátásban, a nemek közötti fizetésbeli és foglalkoztatási különbségek kezelése, az aktív idősödéssel kapcsolatos stratégia kidolgozása, valamint munkalehetőségek teremtése a fiatalok számára.

            FINNORSZÁG

                  1.

                  Finnország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Finnország nagyon jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Finnország jó eredményeket mutatott fel.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt mutatja, hogy a Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken történtek szakpolitikai intézkedések. A végrehajtási jelentés külön foglalkozik az euróövezet országai számára kiadott ajánlásokkal is.

                  4.

                  A 2007. évi végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a nemzeti innovációs rendszer működésének továbbfejlesztése érdekében folyamatban lévő reformok és az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájában bekövetkezett növekedés.

                  5.

                  Finnországnak a nemzeti reformprogram teljes időtartama alatt a következő kihívásokra kell összpontosítania: a verseny és a termelékenység javítására irányuló reformok folytatása egyes szolgáltatások terén, a magas árszintek csökkentéséhez szükséges fedezet megteremtése, a kiotói célkitűzés elérése érdekében meghirdetett intézkedések végrehajtása, a reformok folytatása a munkaerőpiac szűk keresztmetszeteinek kezelése érdekében, különös tekintettel a magas strukturális munkanélküliség – főképp az alacsonyan képzett munkavállalók, köztük a fiatalok munkanélkülisége – megoldására, a gazdasági migráció potenciális hozzájárulását is figyelembe véve.

            SVÉDORSZÁG

                  1.

                  Svédország 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban Svédország nagyon jó eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében Svédország szintén nagyon jó eredményeket mutatott fel.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés a Tanács által odafigyelést igénylőként megjelölt területek esetében megfelelő szakpolitikai választ tükröz.

                  4.

                  A 2007. évi svéd végrehajtási jelentés alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a szabályozás egyszerűsítéséről szóló cselekvési program és a hatásértékelési rendszer fejlesztésére vonatkozó kötelezettségvállalás, a munkaerő-kínálat növelése és a munkanélküliség csökkentése terén elért eredmények, az energia fenntartható felhasználása, valamint a k + f-re fordított állami befektetés növelésében elért eredmények.

                  5.

                  Fontos, hogy Svédország a jövőben további szabályozási intézkedéseket hozzon a verseny növelése érdekében, különösen a szolgáltatások területén, valamint hogy hangsúlyt helyezzen a munkavállalás ösztönzőinek erősítését szolgáló közelmúltbeli reformok végrehajtására és hatásértékelésére, megoldja a fiatalok munkanélküliségének problémáját, növelje a foglalkoztatás arányát a bevándorlók körében, valamint segítse a betegséggel összefüggő ellátásban részesülők visszailleszkedését.

            EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                  1.

                  Az Egyesült Királyság 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  A 2005 és 2007 közötti időszakban az Egyesült Királyság jelentős eredményeket ért el nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén. Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén kiemelt négy cselekvési területen elfogadott kötelezettségvállalások teljesítésében az Egyesült Királyság ugyancsak jó eredményeket ért el.

                  3.

                  A végrehajtási jelentés azt tükrözi, hogy a Tanács által kiadott ajánlásra válaszul megfelelő szakpolitikai intézkedéseket hoztak. A tanácsi következtetésekben odafigyelést igénylőként megjelölt további területeken szintén megfelelő volt a szakpolitikai válasz.

                  4.

                  Az Egyesült Királyság 2007. évi végrehajtási jelentése alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a foglalkoztatás és a készségek integrált megközelítésének biztosítására irányuló tervek, a vállalkozásbarát szabályozási környezet megteremtése felé való elmozdulás, valamint az energiapolitikáról szóló, előremutató tervek.

                  5.

                  Az Egyesült Királyság nemzeti reformprogramjában szereplő szakpolitikai területek közül kiemelten kell kezelni a készségszintek javítása, a termelékenység növelése és a munkaerő-piaci hátrányok csökkentése terén jelentkező kihívásokat. Mindezek alapján ajánlott, hogy az Egyesült Királyság:

                              —

                              a közelmúltban készült, a készségszintek jelentős emelésére, valamint a foglalkoztatás és a készségek integrált megközelítésének biztosítására irányuló tervek végrehajtása a termelékenység javítása és a hátrányos helyzetűek lehetőségeinek növelése érdekében.

                  6.

                  Az Egyesült Királyságnak ezeken kívül a jövőben a következő kihívásokra kell összpontosítania: a lakáskínálat fokozatos bővítése a középtávú kereslet nyomásának megfelelően, előrelépés az Egyesült Királyság által a k + f intenzitása terén kitűzött cél felé, a k + f és innovációs politika nemrég készült átdolgozásának teljes körű megvalósítása révén, különösen a szolgáltatási szektor specifikus igényeinek nagyobb mértékű figyelembevételével.

            AZ EURÓÖVEZET TAGÁLLAMAI

                  1.

                  Az euróövezet tagállamainak 2007. évi végrehajtási jelentése és a legfontosabb strukturális reformok végrehajtása terén elért eredményekről szóló bizottsági értékelés figyelembevételével, valamint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások alapján az alábbi következtetéseket lehet levonni:

                  2.

                  Végrehajtási jelentéseik alapján az euróövezet tagállamai eredményeket értek el az euróövezet működését javító politikai intézkedések végrehajtása terén.

                  3.

                  A mikrogazdasági és foglalkoztatási ajánlások teljesítéséhez további jelentős reformokra van szükség. A makrogazdaság területén 2007-ben mért fejlődést fenn kell tartani.

                  4.

                  Az euróövezet tagállamainak 2007. évi végrehajtási jelentése alapján az erősségek közé tartoznak a következők: a 2007. évi költségvetési kiigazítások, a pénzügyi piac integrációját támogató jogszabályok végrehajtása, valamint egyes tagállamokban a bérek rugalmasságához hozzájáruló béralkurendszerek.

                  5.

                  Az euróövezeten belül a szakpolitikai területek közül a következő területeken kell a kihívásokat kiemelten kezelni: az államháztartások fenntarthatósága és hozzájárulásuk a növekedéshez, a termékek és szolgáltatások piacán zajló verseny, különösen a szolgáltatások, a pénzügyi integráció és a pénzügyi kiskereskedelmi szolgáltatások versenye, a kiigazítás és a rugalmasabb árak elősegítése érdekében, megfelelő bérfejlesztések összesített, ágazati, regionális és szakmánkénti szinten, a termelékenység változásaival összhangban, rugalmas biztonság a munkaerőpiacokon, valamint a munkaerő nagyobb mobilitása, a munkaerőpiac kiigazításának támogatása érdekében.

                  6.

                  Mindezek alapján – az egyes országokra vonatkozó ajánlások megvalósításával egyidejűleg – ajánlott, hogy az euróövezet tagállamai:

                              —

                              folytassák a költségvetési konszolidációt a stabilitási és növekedési paktummal összhangban kitűzött középtávú célok megvalósítása érdekében, ezáltal törekedve a GDP legalább 0,5 %-ában meghatározott éves strukturális kiigazítás elérésére. Az Eurócsoport 2007 áprilisában egyetértett abban, hogy „kihasználva a kedvező ciklikus feltételeket, az euróövezet legtöbb tagállama 2008-ban vagy 2009-ben elérheti középtávú célkitűzéseit, legkésőbb 2010-et pedig valamennyien megcélozhatják.” Fenn kell tartani azokat a költségvetési pozíciókat, amelyek lehetővé tették a középtávú célok elérését,

                              —

                              a közkiadások és az adózás felülvizsgálata és a közigazgatás korszerűsítése révén javítsák az államháztartás színvonalát, hogy ezáltal növelhessék a termelékenységet és az innovációt, ami hozzájárul a gazdasági növekedéshez, a foglalkoztatáshoz és a költségvetési politika fenntarthatóságához,

                              —

                              hatékonyan hajtsák végre a versenyt javító intézkedéseket, különösen a szolgáltatások terén, és fokozzák a pénzügyi piacok teljes integrációját és a kiskereskedelmi pénzügyi szolgáltatások versenyét támogató intézkedéseket, a stabilitási intézkedések és a felügyeleti konvergencia megerősítése mellett,

                              —

                              javítsák a munkaerőpiacok rugalmasságát és biztonságát, többek között „rugalmas biztonságnak” az egyes tagállamok egyedi körülményeihez és a stabil és pénzügyileg fenntartható állami költségvetésekhez igazított elvének végrehajtása, a bérek és a termelékenység alakulásának jobb összehangolása, valamint a munkaerő határokon átnyúló, illetve szakmák közötti mobilitását támogató intézkedések bevezetése által.

                  7.

                  A szakpolitikák szinergiájának maximalizálása érdekében – amely a monetáris unióban még erősebb –, valamint a reformok iránti politikai elkötelezettség fokozása érdekében az euróövezet tagállamainak tovább kell növelniük a szakpolitikai koordinációt az Eurócsoport keretében és a nemzetközi fórumokon, valamint teljes mértékben végre kell hajtani az euróövezet külső képviseletére vonatkozó, meglévő megállapodásokat. Ez jelentősen hozzájárulna a szakpolitikai kihívások sikeres kezeléséhez az euroövezeten belül és a globális gazdaságban egyaránt. Az Eurócsoportnak az államháztartásról szóló 2007. áprilisi berlini iránymutatásai ebben az irányban tett üdvözlendő lépésnek tekinthetők. Az euróövezet tagállamai felkérést kapnak ezen ajánlásoknak a nemzeti politikáikban való figyelembevételére. Az Eurócsoport rendszeresen felül fogja vizsgálni az ajánlások végrehajtását.