title: A Tanács ajánlása (2019. június 14.) – Románia a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               21.6.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 210/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. június 14.)
      Románia a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
      (2019/C 210/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      mivel:

                  (1)

                  A Szerződés 121. cikke szerint a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülése érdekében a gazdaságpolitikák összehangolása és a többoldalú felügyelet révén középtávon rendezett államháztartásra kell törekedniük.

                  (2)

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

                  (3)

                  2017 júniusában és 2018 júniusában a Tanács a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy 2016-ban és 2017-ben Románia jelentős, megfigyelhető eltérést mutatott a középtávú költségvetési céljától vagy az ahhoz vezető kiigazítási pályától. Az említett jelentős eltérések miatt a Tanács 2017. június 16-án (2) és 2018. június 22-én (3) ajánlásokat adott ki, amelyekben azt ajánlotta, hogy Románia hozza meg az eltérések kezeléséhez szükséges szakpolitikai intézkedéseket. A Tanács ezt követően megállapította, hogy Románia nem tett eredményes intézkedéseket az ajánlások nyomán. A 2018. december 4-én elfogadott legutóbbi ajánlásában (4) a Tanács azt ajánlotta Romániának, hogy hozza meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (5) 2019-ben ne haladja meg a 4,5 %-ot, ami a bruttó hazai termék (GDP) 1,0 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg.

                  (4)

                  A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése és az Eurostat által validált 2018. évi tényadatok alapján 2018-ben a nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése jócskán meghaladta a kiadási referenciaértéket, jelentős (a GDP 2,4 %-ának megfelelő mértékű) eltérést eredményezve. A strukturális hiány nem csökkent, nagyjából a potenciális GDP 3 %-ának megfelelő szinten maradt, ami szintén jelentős (a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékű) eltérést mutat az ajánlott strukturális kiigazítástól. Ugyanakkor a strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékét negatívan befolyásolja egy egyszeri többletbevétel, a magasabb GDP-deflátor és a potenciális GDP-növekedés magasabb mögöttes becsült értéke a kiadási referenciaérték alapjául szolgáló középtávú átlaghoz képest. Mindazonáltal a strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékét pozitívan befolyásolja az állami beruházási kiadások alacsony szintje, amely szét van terítve a kiadási referenciaértéken. A különbségtől függetlenül mindkét mutató alátámasztja a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeitől való jelentős eltérést 2018 tekintetében.

                  (5)

                  A Bizottság átfogó értékelést követően 2019. június 5-én megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével, valamint az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban figyelmeztetésben részesítette a tagállamot.

                  (6)

                  Az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a Tanács a szükséges szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást intéz az érintett tagállamhoz. Az 1466/97/EK rendelet értelmében az ajánlás öt hónapnál nem hosszabb határidőt határoz meg a tagállam számára az eltérés kezelésére. Ezek alapján helyénvalónak tűnik, hogy Románia esetében 2019. október 15. legyen az eltérés kezelésének határideje. Romániának e határidőn belül kell beszámolnia az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (7)

                  A kibocsátási résre vonatkozó, a Bizottság 2019. tavaszi előrejelzésében szereplő adatok alapján 2019-ben és 2020-ban rendes gazdasági körülmények maradnak fenn Romániában. Románia adósságrátája a GDP 60 %-ában meghatározott küszöbérték alatt van. Ezért 1466/97/EK rendelet és az aktuális gazdasági helyzetet, illetve a fenntarthatósági szempontokat is figyelembe vevő, a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján 2018-ra előírt minimális strukturális kiigazítás a GDP legalább 0,5 %-ának felel meg 2019 és 2020 vonatkozásában egyaránt.

                  (8)

                  Románia strukturális hiánya fokozatosan nőtt: a GDP 0,1 %-ának megfelelő 2015-ös értékről a GDP 1,7 %-ára 2016-ban, majd a GDP 2,9 %-ára 2017-ben és a GDP 3 %-ára 2018-ban. A minimális kiigazítási követelményen felül további és tartós kiigazítás szükséges ahhoz, hogy a 2016 óta felhalmozott költségvetési csúszásokat követően korrigálni tudják a kumulált eltéréseket és Románia visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára. A középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagysága miatt 2019-ben GDP 0,5 %-át, 2020-ban pedig a GDP 0,25 %-át kitevő további kiigazítás helyénvalónak tűnik. Ez a kiigazítás összhangban lenne a Tanács által 2018. december 4-én 2019-re ajánlott kiigazítással. Ez fel fogja gyorsítani a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót.

                  (9)

                  A strukturális egyenleg 2019-ben a GDP 1 %-ának, 2020-ban pedig a GDP 0,75 %-ának megfelelő mértékű javulására vonatkozó követelmény összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások 2019-ben legfeljebb 4,5 %-os, 2020-ban pedig legfeljebb 5,1 %-os nominális növekedésével.

                  (10)

                  A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése 2019 tekintetében a strukturális egyenleg további, a GDP 0,7 %-ának, 2020 tekintetében pedig a GDP 1,2 %-ának megfelelő mértékű romlását vetíti előre. Következésképpen az előírt strukturális javulás azt jelenti, hogy a Bizottság 2019. tavaszi előrejelzésében szereplő jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest 2019-ben összesen a GDP 1,7 %-át, 2020-ban pedig a GDP 1,95 %-ának megfelelő strukturális kiigazítást biztosító további intézkedésekre van szükség.

                  (11)

                  A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése 2019 tekintetében a GDP 3,5 %-ának, 2020-ban pedig a GDP 4,7 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol, ami meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az előírt strukturális kiigazítás annak biztosítása szempontjából is helyénvalónak tűnik, hogy Románia 2019-ban és 2020-ben biztonsággal betartsa a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

                  (12)

                  A megfigyelt jelentős eltérések korrekcióját célzó korábbi ajánlások végrehajtásának elmulasztása, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága keretében a Szerződésben meghatározott referenciaérték túllépésének kockázata sürgős intézkedést tesznek szükségessé annak érdekében, hogy Románia költségvetési politikája újra prudens pályára álljon.

                  (13)

                  Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Románia elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását.

                  (14)

                  Romániának 2019. október 15-ig jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedésekről.

                  (15)

                  Helyénvaló, hogy ezt az ajánlást nyilvánosan közzétegyék,

            AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA:

                  1.

                  hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2019-ben ne haladja meg a 4,5 %-ot, 2020-ben pedig az 5,1 %-ot, ami 2019-ben a GDP 1,0 %-át, 2020-ban pedig a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és Romániát a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő kiigazítási pályára állítja;

                  2.

                  az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel; a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

                  3.

                  2019. október 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedésekről; a jelentésnek kellően részletesen kell ismertetnie a szükséges kiigazítási pályának való megfelelést célzó, hitelesen bejelentett intézkedéseket, kitérve azok költségvetési hatására is, továbbá a jelentésben közölni kell a 2019–2020-as időszakra vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.
                  Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.

         Kelt Luxembourgban, 2019. június 14-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

         (3)  A Tanács ajánlása (2018. június 22.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 223., 2018.6.27., 3. o.).

         (4)  A Tanács ajánlása (2018. december 4.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 460., 2018.12.21., 1. o.).

         (5)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.


title: A Tanács ajánlása (2019. június 14.) – Magyarország a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               21.6.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 210/4

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. június 14.)
      Magyarország a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
      (2019/C 210/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      mivel:

                  (1)

                  A Szerződés 121. cikke szerint a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülése érdekében a gazdaságpolitikák összehangolása és a többoldalú felügyelet révén középtávon rendezett államháztartásra kell törekedniük.

                  (2)

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

                  (3)

                  A Tanács 2018. június 22-én a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdése alapján megállapította, hogy 2017-ben Magyarországon jelentős, megfigyelhető eltérés volt tapasztalható a középtávú költségvetési célhoz képest. Tekintettel a megállapított jelentős eltérésre, a Tanács 2018. június 22-én ajánlást (2) bocsátott ki, amelyben azt ajánlotta Magyarországnak, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (3) nominális növekedési rátája 2018-ban ne haladta meg a 2,8 %-ot; amely a bruttó hazai termék (GDP) 1 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács azt is ajánlotta, hogy Magyarország minden rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használjon fel, ezáltal állítsa az országot a középtávú költségvetési célhoz vezető, megfelelő kiigazítási pályára. 2018. december 4-én a Tanács megállapította, hogy Magyarország a 2018. június 22-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket. Ennek alapján a Tanács 2018. december 4-én felülvizsgált ajánlást (4) bocsátott ki, amelyben azt ajánlotta Magyarországnak, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2019-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 1 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg.

                  (4)

                  A Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzése és az Eurostat által validált 2018. évi tényadatok alapján 2018-ban a nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése jóval meghaladta a kiadási referenciaértéket, ami jelentős (a GDP 1,3 %-ának megfelelő) eltérésre utal. A strukturális egyenleg a 2017-es GDP-arányos –3,4 %-ról 2018-ban a GDP –3,7 %-ára romlott, ami szintén jelentős (a GDP 1,3 %-ának megfelelő) eltérést jelez a középtávú költségvetési cél eléréséhez ajánlott kiigazítástól. A strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékét negatívan befolyásolták a jelentős bevételkiesések, valamint egy kedvező gazdasági időszakkal együtt járó magasabb beruházási kiadások, miközben a becslések szerint a kamatkiadások csökkenése némileg szűkítette az eltérést. A kiadási referenciaértéket rendkívül kedvezőtlenül befolyásolja, hogy a számítás során alkalmazott középtávú potenciális GDP-növekedés a válság utáni nagyon alacsony potenciális GDP-növekedést is magában foglalja. Emellett úgy tűnik, hogy a kiadási referenciaérték alapjául szolgáló GDP-deflátor nem veszi megfelelően figyelembe az állami kiadásokat érintő megnövekedett költségnyomást. Az ezen tényezőkre vonatkozó korrekciók elvégzését követően úgy tűnik, hogy a kiadási referenciaérték megfelelően tükrözi a költségvetési kiigazítást, ám továbbra is eltérést mutat. Ezeket a tényezőket figyelembe véve mindkét mutató alátámasztja a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeitől való jelentős eltérést 2018 tekintetében.

                  (5)

                  A Bizottság átfogó értékelést követően 2019. június 5-én megállapította, hogy Magyarországon a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével, valamint az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban figyelmeztetésben részesítette a tagállamot.

                  (6)

                  Az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács a szükséges szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást intéz az érintett tagállamhoz. Az 1466/97/EK rendelet értelmében az ajánlás öt hónapnál nem hosszabb határidőt határoz meg a tagállam számára az eltérés kezelésére. Ezek alapján helyénvalónak tűnik, hogy Magyarország esetében 2019. október 15. legyen az eltérés kezelésének határideje. Magyarországnak e határidőn belül kell beszámolnia az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (7)

                  A kibocsátási résre vonatkozó, a Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzésében szereplő adatok alapján Magyarországon 2019-ben és 2020-ban továbbra is kedvező marad a gazdasági helyzet. Míg 2019-ben a reál-GDP a becslések szerint a potenciális GDP-vel összhangban növekszik (3,7 %), 2020-ben a reál-GDP növekedési üteme (2,8 %) az előrejelzések szerint alacsonyabb lesz, mint a növekedési potenciál (3,6 %). Az ország adósságrátája a GDP 60 %-ában meghatározott küszöbérték felett van. Ezért az 1466/97/EK rendelet és az aktuális gazdasági helyzetet, illetve az esetleges fenntarthatósági aggályokat is figyelembe vevő, a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix által előírt strukturális kiigazítás legalább a GDP 0,75 %-ának felel meg 2019 és 2020 vonatkozásában egyaránt.

                  (8)

                  Magyarország strukturális hiánya 2017-ben a GDP 1,6 %-ával, 2018-ban pedig a GDP 0,3 %-ával nőtt, és 2018-ban elérte a GDP 3,7 %-át. A Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzése szerint 2019-től a strukturális hiány csökkenni fog. A minimális kiigazítási követelményen felül 2019-ben további kiigazítás szükséges ahhoz, hogy az összesített eltérést kiigazítsák, és Magyarország a 2017 óta tartó eltérés után visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára. A középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagyságrendje miatt 2019-ben célszerűnek tűnik a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix által előírt kiigazításon túl további, a GDP 0,25 %-át kitevő kiigazítást végrehajtani a középtávú költségvetési célhoz visszavezető kiigazítás felgyorsítása érdekében. A 2019-re előírt kiigazítás összhangban van a Tanács által 2018. december 4-én ajánlott kiigazítással. 2020 vonatkozásában helyénvalónak tűnik a GDP 0,75 %-ának megfelelő minimális kiigazítási követelmény, feltéve, hogy 2019-ben teljesül a kért kiigazítás.

                  (9)

                  A strukturális egyenleg 2019-ben a GDP 1 %-ának, 2020-ban 0,75 %-ának megfelelő javulására vonatkozó követelmény teljesítéséhez a nettó elsődleges államháztartási kiadások 2019-ben legfeljebb 3,3 %-kal, 2020-ban pedig legfeljebb 4,7 %-kal növekedhetnek nominálisan.

                  (10)

                  A Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2019-ben a GDP 0,4 %-ának, 2020-ban pedig a GDP további 0,6 %-ának megfelelő mértékben javul. Következésképpen a 2019. évi 1 %-os és a 2020. évi 0,75 %-os GDP-arányos strukturális javulás eléréséhez a Bizottság 2019. évi tavaszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest olyan további intézkedésekre van szükség, amelyek 2019-ben a GDP 0,6 %-ának, 2020-ban pedig a GDP 0,2 %-ának megfelelő strukturális javulást eredményeznek.

                  (11)

                  A jelentős, megfigyelhető eltérés kiigazítására vonatkozó korábbi ajánlások teljesítésének elmulasztása miatt sürgős intézkedésekre van szükség a magyar költségvetési politika prudens pályára állítása érdekében.

                  (12)

                  Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Magyarország elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását.

                  (13)

                  Magyarországnak 2019. október 15-ig jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedésekről.

                  (14)

                  Helyénvaló, hogy ezt az ajánlást nyilvánosan közzétegyék,

            AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG:

                  (1)

                  hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2019-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, 2020-ben pedig a 4,7 %-ot, ami 2019-ben a GDP 1,0 %-át, 2020-ban pedig a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és Magyarországot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő kiigazítási pályára állítja;

                  (2)

                  az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel; költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

                  (3)

                  2019. október 15-ig jelentésben számoljon be a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről; a jelentésnek kellően részletesenismertetnie kell a szükséges kiigazítási pályának való megfelelést célzó, hitelesen bejelentett intézkedéseket, kitérve azok költségvetési hatására is, továbbá a jelentésben közölni kell a 2019–2020-as időszakra vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.
                  Ennek az ajánlásnak Magyarország a címzettje.

         Kelt Luxembourgban, 2019. június 14-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  A Tanács ajánlása (2018. június 22.) Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 223., 2018.6.27., 1. o.).

         (3)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (4)  A Tanács ajánlása (2018. december 4.) Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 460., 2018.12.21., 4. o.).


title: A Tanács ajánlása (2019. december 5.) Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 420/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. december 5.)
      Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
      (2019/C 420/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      mivel:

                  (1)

                  A Szerződés 121. cikke szerint a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülése érdekében a gazdaságpolitikák összehangolása és a többoldalú felügyelet révén középtávon rendezett államháztartásra kell törekedniük.

                  (2)

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

                  (3)

                  A Tanács 2018. június 22-én a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Magyarországon 2017-ben a középtávú költségvetési céltól való jelentős, megfigyelhető eltérés állt fenn. A megállapított jelentős eltérésre tekintettel 2018. június 22-én a Tanács ajánlást (2) adott ki, amelyben felkérte Magyarországot, hogy hozza meg az eltérés kezeléséhez szükséges intézkedéseket. A Tanács ezt követően megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket az említett ajánlásra válaszul, és 2018. december 4-én módosított ajánlást (3) adott ki. A Tanács később megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket a módosított ajánlásra válaszul.

                  (4)

                  A Tanács 2019. június 14-én megállapította, hogy Magyarországon 2018-ban ismét a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés következett be. Ennek alapján a Tanács ajánlást (4) adott ki Magyarország számára arról, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (5) nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, 2020-ban pedig a 4,7 %-ot, ami 2019-ben a bruttó hazai termék (GDP) 1 %-át, 2020-ban pedig a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács emellett azt is ajánlotta, hogy Magyarország az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és hogy a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács 2019. október 15-i határidőt tűzött ki Magyarország számára, hogy jelentést tegyen a 2019. június 14-i ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (5)

                  2019. július 9-én a Tanács ajánlást (6) adott ki, amelyben azt ajánlotta Magyarországnak, hogy 2019-ben és 2020-ban a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős eltérés korrekciója érdekében biztosítsa a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásnak való megfelelést.

                  (6)

                  A Bizottság 2019. szeptember 26-án az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatást tett Magyarországon. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a magyar hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2019. november 20-án jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat nyilvánosságra hozták.

                  (7)

                  A magyar hatóságok 2019. október 15-én benyújtották a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott eredményes intézkedésekről szóló jelentést. A magyar hatóságok által benyújtott jelentésben szereplő információkra és a Bizottság 2019. őszi előrejelzésén alapuló átfogó értékelésre tekintettel 2019. december 5-én a Tanács megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásra válaszul.

                  (8)

                  Az eredményes magyar intézkedések hiányát és a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való kumulatív eltérést figyelembe véve a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdése alapján célszerű módosított ajánlást tenni Magyarországnak a meghozandó megfelelő intézkedésekről.

                  (9)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése alapján Magyarország strukturális egyenlege 2019-ben várhatóan a GDP 0,5 %-ának, majd 2020-ban a GDP 1,2 %-ának megfelelő mértékben javul. Következésképpen a strukturális hiány a becslések szerint 2019-ben, illetve 2020-ban a GDP 1,8 %-ának és a GDP 1,1 %-ának megfelelő mértékben eltér a GDP 1,5 %-ában, illetőleg 1,0 %-ában meghatározott középtávú költségvetési céltól.

                  (10)

                  A Tanács által 2019. június 14-én Magyarországnak 2020-ra ajánlott, a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazítás megfelelőnek tűnik ahhoz, hogy Magyarország a korábbi ingadozások után visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára, tekintettel azokra az általános makroszintű költségvetési fejleményekre, amelyek hátterében a gazdaság következő években várható lassulása áll, miután a növekedést az elmúlt években előmozdító ciklikus tényezők fokozatosan megszűnnek.

                  (11)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése alapján a 2020. évi strukturális egyenleg 0,75 %-os GDP-arányos javulására vonatkozó elvárás összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 4,7 %-os nominális növekedésével.

                  (12)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése szerint Magyarország strukturális hiánya 2020-ban a GDP 1,2 %-ának megfelelő mértékben javul, míg a kiadási referenciaérték a követelménytől való eltérésre utal. A jelenlegi előrejelzések alapján és a strukturális egyenleget és a kiadási referenciaértéket befolyásoló tényezők figyelembevételével a magyar kormány által elfogadott 2020. évi költségvetés várhatóan biztosítja az előírt kiigazítás megvalósítását.

                  (13)

                  A jelentős, megfigyelhető eltérés korrekciójára vonatkozó korábbi ajánlások teljesítésének elmulasztása miatt intézkedésekre van szükség a magyar költségvetési politika prudens pályára állítása érdekében.

                  (14)

                  Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Magyarország elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását, továbbá visszafogja az év végi túlzott kiadásokat.

                  (15)

                  Az ezen ajánlásban megfogalmazott követelmények a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásban szereplő megfelelő elemek helyébe lépnek.

                  (16)

                  Magyarországnak 2020. április 15-ig – lehetőleg az 1466/97/EK rendelet 7. cikke szerint benyújtott konvergenciaprogramja részeként – jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (17)

                  Helyénvaló, hogy ezt az ajánlást nyilvánosan közzétegyék,

            AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG:

                  (1)

                  hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2020-ban ne haladja meg a 4,7 %-ot, ami a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és ezáltal Magyarországot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő kiigazítási pályára állítja;

                  (2)

                  az esetleges rendkívüli bevételeket a hiány csökkentésére használja fel, a váratlan bevételkieséseket ellensúlyozza magas színvonalú, tartós költségvetési intézkedésekkel; gondoskodjon arról, hogy a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon biztosítsák az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

                  (3)

                  2020. április 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről; biztosítsa, hogy a jelentés kellően részletesen ismertesse a szükséges kiigazítási pályának való megfelelést célzó, hitelesen bejelentett intézkedéseket – kitérve azok mindegyikének költségvetési hatására is – és tartalmazza a 2020-ra vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.

         Ennek az ajánlásnak Magyarország a címzettje.
         Kelt Brüsszelben, 2019. december 5-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            M. LINTILÄ

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  A Tanács ajánlása (2018. június 22.) Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 223., 2018.6.27., 1. o.).

         (3)  A Tanács ajánlása (2018. december 4.) Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 460., 2018.12.21., 4. o.).

         (4)  A Tanács ajánlása (2019. június 14.) Magyarország a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 210., 2019.6.21., 4. o.).

         (5)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (6)  A Tanács ajánlása (2019. július 9.) Magyarország 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2019. évi konvergenciaprogramját (HL C 301., 2019.9.5., 101. o.).


title: A Tanács ajánlása (2019. december 5.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 420/4

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2019. december 5.)
      Románia középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
      (2019/C 420/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      mivel:

                  (1)

                  A Szerződés 121. cikke szerint a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülése érdekében a gazdaságpolitikák összehangolása és a többoldalú felügyelet révén középtávon rendezett államháztartásra kell törekedniük.

                  (2)

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

                  (3)

                  2017 júniusában és 2018 júniusában a Tanács a Szerződés 121. cikke (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy 2016-ban és 2017-ben Romániában a középtávú költségvetési céltól vagy az ahhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés állt fenn. A megállapított jelentős eltérések miatt a Tanács 2017. június 16-án (2) és 2018. június 22-én (3) ajánlásokat adott ki, amelyekben azt ajánlotta Románia számára, hogy hozza meg az eltérések kezeléséhez szükséges intézkedéseket. A Tanács ezt követően megállapította, hogy Románia nem tett eredményes intézkedéseket az ajánlásokra válaszul, majd 2017. december 5-én (4), illetve 2018. december 4-én (5) módosított ajánlásokat adott ki. A Tanács később megállapította, hogy Románia az említett módosított ajánlásokra válaszul sem tett eredményes intézkedéseket.

                  (4)

                  A Tanács 2019. június 14-én megállapította, hogy Romániában 2018-ban ismét a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés következett be. Ennek alapján a Tanács ajánlást (6) adott ki Románia számára arról, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája (7) 2019-ben ne haladja meg a 4,5 %-ot, 2020-ban pedig az 5,1 %-ot, ami 2019-ben a bruttó hazai termék (GDP) 1 %-át, 2020-ban pedig a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács továbbá azt ajánlotta Romániának, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és hogy a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács 2019. október 15-i határidőt tűzött ki Románia számára, hogy jelentést tegyen a 2019.június 14-i ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (5)

                  2019. július 9-én a Tanács ajánlást (8) adott ki, amelyben azt ajánlotta Romániának, hogy biztosítsa 2019-ben és 2020-ban a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásnak való megfelelést a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős eltérés korrekciója érdekében.

                  (6)

                  A Bizottság 2019. szeptember 25-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatást tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2019. november 20-án jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat nyilvánosságra hozták.

                  (7)

                  A román hatóságok 2019. október 15-én jelentést nyújtottak be a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott eredményes intézkedésekről. A román hatóságok által benyújtott jelentésben szereplő információkra és a Bizottság 2019. őszi előrejelzésén alapuló átfogó értékelésre tekintettel a Tanács 2019. december 5-én megállapította, hogy Románia nem tett eredményes intézkedéseket a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásra válaszul.

                  (8)

                  Az eredményes román intézkedések hiányát és a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való nagy kumulatív eltérést figyelembe véve a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdése alapján célszerű módosított ajánlást tenni Romániának a meghozandó megfelelő intézkedésekről.

                  (9)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése alapján Románia strukturális egyenlege 2019-ben várhatóan a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékben, majd 2020-ban újra a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékben romlik. Következésképpen a strukturális hiány 2019-ben, illetve 2020-ban a becslések szerint a GDP 2,5 %-ának, illetve 3,4 %-ának megfelelő mértékben eltér a GDP 1,0 %-át kitevő strukturális hiányban meghatározott középtávú költségvetési céltól.

                  (10)

                  A Tanács által 2019. június 14-én Romániának 2020-ra ajánlott, a GDP 0,75 %-át kitevő éves strukturális kiigazítást kiegészítve további intézkedések szükségesek ahhoz, hogy megszűnjön a kumulatív eltérés és Románia a korábbi ingadozások után visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára. A középtávú célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való kumulatív eltérés nagyságrendjére tekintettel a GDP 0,25 %-át kitevő mértékű további erőfeszítés tűnik megfelelőnek. Ez a további erőfeszítés a gazdasági növekedés kockáztatása nélkül gyorsítja majd fel a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót.

                  (11)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése 2019 tekintetében a GDP 3,6 %-ának, 2020 tekintetében pedig a GDP 4,4 %-ának megfelelő államháztartási hiánnyal számol, ami meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az előírt strukturális kiigazítás annak biztosítása szempontjából is helyénvalónak tűnik, hogy Románia 2020-ban betartsa a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

                  (12)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése alapján a 2020. évi strukturális egyenleg 1,0 %-os GDP-arányos javulására vonatkozó elvárás összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 4,4 %-os nominális növekedési rátájával.

                  (13)

                  A Bizottság 2019. őszi előrejelzése 2020 tekintetében azt valószínűsíti, hogy Románia strukturális egyenlege a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékben romlik. Következésképpen az 1,0 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a Bizottság 2019. őszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest összesen a GDP 1,8 %-át kitevő strukturális kiigazításra van szükség.

                  (14)

                  A megfigyelt jelentős eltérés kiigazítására vonatkozó korábbi ajánlások végrehajtásának elmulasztása és a Szerződésben meghatározott referenciaérték túllépésének kockázata miatt sürgős intézkedésre van szükség annak érdekében, hogy Románia költségvetési politikája újra prudens pályára álljon.

                  (15)

                  Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Románia elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását.

                  (16)

                  Az ezen ajánlásban megfogalmazott követelmények felülírják a 2019. június 14-i tanácsi ajánlásban szereplő megfelelő elemeket.

                  (17)

                  Romániának 2020. április 15-ig – lehetőleg az 1466/97/EK rendelet 7. cikke szerint benyújtott konvergenciaprogramja részeként – jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

                  (18)

                  Helyénvaló, hogy ezt az ajánlást nyilvánosan közzétegyék,

            AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA:

                  (1)

                  hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2020-ban ne haladja meg a 4,4 %-ot, ami a GDP 1,0 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és ezáltal Romániát a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő kiigazítási pályára állítsa;

                  (2)

                  az esetleges rendkívüli bevételeket a hiány csökkentésére használja fel; gondoskodjon arról, hogy a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását biztosítsák;

                  (3)

                  2020. április 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről; biztosítsa, hogy a jelentés kellően részletesen ismertesse a szükséges kiigazítási pályának való megfelelést célzó, hitelesen bejelentett intézkedéseket – kitérve azok mindegyikének költségvetési hatására is – és tartalmazza a 2020-ra vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.

         Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.
         Kelt Brüsszelben, 2019. december 5-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            M. LINTILÄ

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

         (3)  A Tanács ajánlása (2018. június 22.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 223., 2018.6.27., 3. o.).

         (4)  A Tanács ajánlása (2017. december 5.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 439., 2017.12.20., 1. o.).

         (5)  A Tanács ajánlása (2018. december 4.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 460., 2018.12.21., 1. o.).

         (6)  A Tanács ajánlása (2019. június 14.) Románia a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 210., 2019.6.21., 1. o.).

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  A Tanács ajánlása (2019. július 9.) Románia 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2019. évi konvergenciaprogramját (HL C 301., 2019.9.5., 135. o.).


title: Az Európai Központi Bank Ajánlása (2019. február 14.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóiról (EKB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 67/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2019. február 14.)
      az Európai Unió Tanácsa számára a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóiról
      (EKB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

                  (2)

                  A Banque centrale du Luxembourg jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, a Deloitte Audit sarl-nak a megbízatása a 2018. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2019. pénzügyi évtől.

                  (3)

                  A Banque centrale du Luxembourg az Ernst & Young S.A.-t választotta külső könyvvizsgálóiként a 2019–2023. pénzügyi évekre,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      Ajánlott, hogy a 2019-2023. pénzügyi évekre a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóiként az Ernst & Young S.A.-t jelöljék ki.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. február 14-én.

               az EKB elnöke

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      A dzsihádisták bevételi forrásainak megnyirbálása – a terrorizmus finanszírozásának célbavétele
      Az Európai Parlament 2018. március 1-jei ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a dzsihádisták bevételforrásainak elvágásáról és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésről (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a terrorizmus finanszírozásának visszaszorításáról szóló 1999. évi nemzetközi egyezményre,

                  —

                  tekintettel az észak-iraki/moszuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (1) és a kulturális helyszínek ISIS/Dáis általi lerombolásáról szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (2),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

                  —

                  tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájára és Biztonsági Tanácsának 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) és 2368 (2017) számú határozatára,

                  —

                  tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

                  —

                  tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv és a 2009/101/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0450),

                  —

                  tekintettel a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésről szóló, 2014. november 9-i manamai nyilatkozatra,

                  —

                  tekintettel a Pénzügyi Akció Munkacsoportnak (FATF) a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozása elleni célzott pénzügyi szankciókkal kapcsolatos bevált gyakorlataira,

                  —

                  tekintettel az Iraki és Levantei Iszlám Állam terrorszervezet (ISIS) finanszírozása elleni fellépésről szóló, 2014. október 24-i FATF-nyilatkozatra, valamint az ISIS finanszírozásáról szóló, 2015. februári FATF-jelentésre,

                  —

                  tekintettel a biztonsági unió helyzetéről szóló, a Bizottság által 2017. október 18-án közzétett tizenegyedik eredményjelentésre,

                  —

                  tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem világfóruma (GCTF) által 2015 szeptemberében elfogadott, az „Addendum to the Algiers Memorandum on Good Practices on Preventing and Denying the Benefits of Kidnapping for Ransom by Terrorists” (Terroristák által váltságdíjért elkövetett emberrablások megakadályozására és a váltságdíjfizetés megtagadására vonatkozó bevált gyakorlatokról) szóló algíri memorandum kiegészítésére,

                  —

                  tekintettel a G7-ek terrorizmus és erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemről szóló, 2017. május 26-i taorminai nyilatkozatára,

                  —

                  tekintettel az újonnan felállított, terrorizmussal foglalkozó különbizottságra,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának a személyes adatok védelméről szóló 7. és 8. cikkére,

                  —

                  tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. május 28-i (EU) 2015/827 tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló, 2016 februári bizottsági cselekvési tervre,

                  —

                  tekintettel a terrorizmus unióbeli helyzetéről és alakulásáról szóló, az Europol által készített 2017-es jelentésre (TE-SAT),

                  —

                  tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a határokon átnyúló tevékenységekhez kapcsolódó és a belső piacot érintő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokról szóló, 2017. június 26-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0340),

                  —

                  tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

                  —

                  tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

                  —

                  tekintettel a kulturális javak behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. július 13-i javaslatra (COM(2017)0375),

                  —

                  tekintettel a biztonsági unió helyzetéről szóló, a Bizottság által 2017. július 27-én közzétett kilencedik eredményjelentésre,

                  —

                  tekintettel az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, a „Tizenegyedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról” című, 2017. október 18-i bizottsági közleményre (COM(2017)0608),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzatának 113. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0035/2018),

                  A.

                  mivel a terrorizmus elleni küzdelem egyik legalapvetőbb eleme a finanszírozási források elzárása, ideértve az adócsalás és adókijátszás, a pénzmosás és az adóparadicsomok rejtett köreinek felszámolását is;

                  B.

                  mivel a finanszírozás egyes forrásai európai országokból származhatnak, amelyeket a terrorszervezetek máshol használnak fel, míg más finanszírozási források Európán kívülről érkeznek, hogy radikalizálódást és tényleges terrorcselekményeket finanszírozzanak; mivel a terrorizmus elleni küzdelem külső és belső dimenziója összefonódik, mivel a terrorizmus finanszírozási forrásainak elzárása részét kell, hogy képezze egy olyan átfogóbb uniós stratégiának, amely integrálja a biztonság külső és belső dimenzióit;

                  C.

                  mivel a modern kommunikációs hálózatok és különösen a közösségi finanszírozás olcsó és hatékony módszernek bizonyultak a terrorista tevékenységek finanszírozására vagy a dzsihádista hálózatok irányításához szükséges források előteremtésére; mivel a terrorista csoportok tevékenységeikhez további forrásokat tudtak gyűjteni az adathalászat céljából elkövetett támadásokon, a személyazonosság-lopáson, illetve lopott hitelkártyaadatok online fórumokon történő megvásárlásán keresztül;

                  D.

                  mivel az ilyen finanszírozást háromféle módon lehet felhasználni: egyrészt olyan terrorcselekményekre, amelyek jelentős mértékű finanszírozást igényelnek; másrészt olyan terrorcselekményekre, amelyek végrehajtásához – bár hatásuk ugyanolyan brutális – kevesebb pénzre van szükség; harmadrészt pedig olyan propaganda finanszírozására, amely magányos elkövetőket késztethet nagyon kevés előzetes tervezést vagy pénzt igénylő terrorcselekmények elkövetésére; mivel mindegyik helyzetre megfelelő válaszlépést kell adni;

                  E.

                  mivel a jogszerű forrásból származó finanszírozást a kedvezményezett átadhatja terrorcselekményekkel kapcsolatban álló harmadik feleknek, egyéneknek, csoportoknak, vállalatoknak vagy szervezeteknek;

                  F.

                  mivel tekintettel arra, hogy a terrorizmus globális bűncselekménynek minősül, a hatékony válaszlépésnek is globálisnak és holisztikusnak kell lennie, melynek során elengedhetetlen az együttműködés a pénzügyi intézmények, a bűnüldöző hatóságok és az igazságügyi hatóságok között, továbbá a természetes és jogi személyekről és a gyanús tevékenységekről meglévő alapvető információk megosztása, szem előtt tartva, hogy a személyes adatok védelme és a magánélet tiszteletben tartása fontos alapvető jog;

                  G.

                  mivel az elmúlt évek adatszivárogtatásai miatt egyrészt jelentős mértékben tudatosultak a pénzmosás és az adócsalás, másrészt a szervezett bűnözés és a terrorizmus finanszírozása közötti összefüggések, és mivel jelentős nemzetközi politikai figyelem irányult ezekre a kérdésekre; mivel – ahogy az Európai Bizottság is elismerte – a közelmúltbeli médiabeszámolók is összekapcsolták a nagymértékű héa- és jövedékiadó-csalást a szervezett bűnözéssel, azon belül a terrorizmussal (8);

                  H.

                  mivel szinte minden tagállam joghatósága külön bűncselekményként büntetendővé tette a terrorizmus finanszírozását;

                  I.

                  mivel a pénzügyi adatok a hírszerzési információk gyűjtésének fontos eszközei, hogy elemezni lehessen a terrorista hálózatokat és azt, miként lehet a leghatékonyabban szétzúzni a működésüket; mivel továbbra is szükség van a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozására irányuló jogszabályok megfelelő végrehajtására; mivel a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben olyan átfogó megelőzési stratégiákra van szükség, amelyek az alapvető információk pénzügyi információs egységek, a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben érintett hírszerző szolgálatok és igazságügyi hatóságok közötti megosztásán és a közöttük megvalósuló jobb együttműködésen alapul; mivel ezeknek az információknak ki kell terjedniük a nemzetközi pénzügyek újonnan kialakuló tendenciáira, többek között a bitmap-re, a SWIFT-kódokra, a kriptovalutákra és azok megfelelő szabályozási mechanizmusaira; mivel a terrorizmus finanszírozása elleni globális küzdelemnek együtt kell járnia a vállalkozások, vagyonkezelők és egyéb hasonló konstrukciók tényleges tulajdonosainak átláthatóságára vonatkozó globális előírásokkal, hogy átláthatóvá tegyék a homályos pénzügyi környezetet, amely elősegíti a bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosását és a terrorszervezetek és terroristák finanszírozását;

                  J.

                  mivel az eddig informális jelleggel működő helyett szükség van a létező struktúrán belül egy olyan intézményesített európai platformra, amely összefogja az információgyűjtést, ami jelenleg a 28 tagállamban elszórtan zajlik, és amelyen keresztül a tagállamok információkat tudnak szolgáltatni szerepvállalásuk szintjéről és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén elért haladásról; mivel ennek az információcserének proaktívnak kell lennie;

                  K.

                  mivel számos nemzetközi nonprofit társaság, jótékonysági szervezet, egyéb alapítvány, hálózat és magánadományozó, melyek célja vagy állítólagos célja szociális vagy kulturális jellegű, lefektette az ISIS/Dáis, az al-Kaida és más dzsihádista szervezetek pénzügyi kapacitásainak alapjait, és visszaélésszerű gyakorlatok fedőszervezeteként tevékenykedik; mivel ezért rendkívül fontos, hogy hírszerzési információkat gyűjtsenek e – gyakran széles körben működő – szervezetekről, finanszírozóikról, tevékenységeikről és az Unióban működő szereplőkhöz fűződő kapcsolataikról; mivel meg kell akadályozni a dzsihádista szélsőségesség afrikai, közel-keleti, ázsiai és európai térnyerésének e szervezetek általi támogatását; mivel különösen riasztó e jelenség terjedése az uniós határoknál, valamint a szomszédos és partnerországokban; mivel a globális terrorizmus elleni küzdelem szempontjából kiemelkedő fontosságú, hogy az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) és annak tagállamai ezeken a területeken teljes körűen végrehajtsák az FATF ajánlásait;

                  L.

                  mivel az al-Kaida globális adományszervezési hálózata olyan karitatív szervezeteknek és nem kormányzati szervezeteknek nyújtott adományokon alapul, amelyek a közösségi médián és online fórumokon keresztül kommunikálnak a donorokkal; mivel különböző fiókokat is arra használták fel, hogy adományokat kérjenek a támogatóktól a dzsihád ügyére; mivel az utóbbi években a terrorszervezetek számos okostelefonos alkalmazást fejlesztettek megkereső tevékenységeik maximalizálásra, valamint a támogatók adományainak ösztönzésére, amelyek többsége az Öböl-menti országokban található;

                  M.

                  rámutat a miniállamok és jogállamiság terén rossz eredményeket felmutató államok különösen kiszolgáltatott mivoltára és arra, hogy ezek a terrorizmus finanszírozásának központjaivá válhatnak;

                  N.

                  mivel hírszerzési információk arra engednek következtetni, hogy az Öbölben bizonyos intézmények és személyek pénzügyi és logisztikai támogatást nyújtanak az ISIS/Dáis-nak, az Al-Kaidának és egyéb radikális csoportoknak; mivel e finanszírozás nélkül számos ilyen terrorcsoport nem tudna fennmaradni;

                  O.

                  mivel az ISIS/Dáis és az al-Kaida pénzügyileg önfenntartóvá vált; mivel az ISIS/Dáis és az al-Kaida olajexport és üzleti befektetések, köztük pénzfutárok és professzionális futárszolgálat, illegális pénzátutalások, pénz- és professzionális szolgáltatások révén próbálja pénzeszközeit Szíriába és Irakba irányítani; mivel az ISIS/Dáis és az al-Kaida a bűncselekményekből származó bevételeket mindenféle üzletek és vagyontárgyak megvásárlásával mossa tisztára; mivel az ISIS/Dáis és az al-Kaida úgy mossa tisztára az ellopott régiségekből és a csempészett műtárgyakból és műalkotásokból származó bevételeket, hogy külföldön, többek között a tagállamok piacain adja el azokat; mivel többek között az áruk, a lőfegyverek, a kőolaj, a kábítószerek, a cigaretta és a kulturális tárgyak illegális kereskedelme, valamint az emberkereskedelem, a rabszolgaság, a gyermekek kizsákmányolása, a védelmi pénz szedése és a zsarolás azok a módszerek, amelyekkel a terrorista csoportok finanszírozásra tesznek szert; mivel a szervezett bűnözés és a terrorista csoportok közötti egyre bővülő kapcsolatok egyre nagyobb biztonsági fenyegetést jelentenek az Unió számára; mivel e források lehetővé tehetik az ISIS/Dáis és az al-Kaida számára, hogy szíriai és iraki területi összeomlásukat követően is tovább finanszírozzák a jövőbeli bűncselekményeket;

                  P.

                  mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai és egyes országok jogszabályai nyomán nemzetközi kötelezettségvállalások sora keretében nemzetközi szinten betiltották a váltságdíjfizetést; mivel az ENSZ által előírt tilalmat a gyakorlatban számos olyan kulcsfontosságú aláíró nem támogatja, akik az élet azonnali védelmét fontosabbnak tartják a terrorizmusellenes kötelezettségvállalásoknál, és ezzel lehetővé teszik a terrorszervezetek finanszírozását;

                  1.

                  a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő/alelnök) számára:

                              a)

                              felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tekintsék kiemelt prioritásnak a terrorista hálózatok finanszírozási forrásainak elvágását, mivel ez hatékony eszköz e hálózatok hatékonyságának akadályozására; úgy véli, hogy a terrorizmus finanszírozása és általánosabban a terrorcselekmények elleni küzdelemben elengedhetetlen olyan megelőzési stratégiák kidolgozása, amelyek a bevált gyakorlatok és a gyanús és releváns információk hírszerző szolgálatok közötti megosztásán alapulnak; ezért felkéri a tagállamok hírszerző szolgálatait, hogy egy, a terrorista hálózatok pénzügyi támogatására vonatkozó információk proaktív megosztására összpontosító, stabil terrorizmusellenes európai pénzügyi hírszerző platform létrehozása segítségével, amelyet egy újabb ügynökség létrehozásának elkerülése érdekében a meglévő struktúrákon (pl. az Europolon) belül kell felállítani, fokozzák az együttműködést és az összehangolást; úgy véli, hogy ez a platform egy olyan közös adatbázist hozna létre, amelyben természetes és jogi személyekről és gyanús tranzakciókról is gyűjtenének adatokat; kiemeli, hogy a valamely nemzeti biztonsági szolgálat által gyűjtött értékes adatokat a központi rendszerben történő rögzítésük után haladéktalanul továbbítani kellene, és engedélyezni kellene, hogy az adatok között szerepeljenek nem uniós állampolgárokra vonatkozó információk, figyelembe véve az alapvető jogokat és különösen a személyes adatok védelméhez való jogot érő lehetséges hatásokat és a célhoz kötöttség elvét; kiemeli, hogy az említett információk között szerepelnie kell többek között az európai és Európán kívüli bankok, pénzintézetek és kereskedelmi szervezetek jegyzékének, valamint azon harmadik országoknak is, amelyekben hiányosságok tapasztalhatók a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén; felkéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban készítse el ezt a jegyzéket az (EU) 2015/849 irányelv szerinti saját kritériumai és elemzései alapján; ismételten hangsúlyozza, hogy a terrorcselekmények közvetlen vagy közvetett elkövetőinek, szervezőinek vagy támogatóinak felelniük kell tetteikért;

                              b)

                              felkéri mind az uniós, mind az Unión kívüli európai országokat, hogy finanszírozzák a bevált gyakorlatok európai hírszerző szolgálatok közötti megosztására irányuló programokat, köztük a terroristák és a terrorista szervezetek toborzásra és terrorizmus finanszírozását szolgáló források továbbítására vonatkozó módszereinek kivizsgálásával és elemzésével kapcsolatosakat; javasolja egy negyedéves nyilvános fenyegetettségértékelés bevezetését, amely összekapcsolja az Europol és az Európai Unió Helyzetelemző Központja (INTCEN) által gyűjtött hírszerzési adatokat és információkat; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő finanszírozást és humán erőforrást a hírszerző szolgálatok számára;

                              c)

                              hangsúlyozza, hogy ahogyan azt a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre stratégiát kidolgozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) is kiemelte, rendkívül fontos az információknak a pénzügyi információs egységek közötti, saját joghatóságukon belül a pénzügyi információs egységek, a biztonsági erők, a bűnüldöző és hírszerzési hatóságok közötti, valamint a különböző joghatóságok közötti, valamint a magánszektorral, különösen a bankágazattal történő jobb és időszerűbb megosztása;

                              d)

                              üdvözli az ÖET szerepvállalását az FATF-ben; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy aktívan ösztönözze az EU partnereit, különösen az ÖET-t és annak tagállamait az FATF által a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén tapasztalható hiányosságok kezelésére kiadott ajánlások teljes körű végrehajtására, és arra, hogy biztosítson technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy eredményt érjenek el ezeken a területeken;

                              e)

                              felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy támogassa az FATF erőfeszítéseit, és kezelje prioritásként a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet, különös tekintettel a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem stratégiai hiányosságainak azonosítására és ezek megszüntetésére, együttműködésben az ENSZ tagállamaival;

                              f)

                              szorgalmazza az Europol és az EU azon fő stratégiai partnerei közötti együttműködés megerősítését, amelyek kulcsszerepet játszanak a terrorizmus elleni globális küzdelemben; úgy véli, hogy a szorosabb együttműködés lehetővé tenné a terrorizmus pénzügyi központjainak jobb megakadályozását, felderítését és az azokra adott jobb válaszokat; felkéri a tagállamokat, hogy az Europol által végzett munka alapján jobban használják ki az európai pénzügyi információs egységek informális hálózatát (FIU.net), mégpedig azáltal, hogy végrehajtják az 5. pénzmosás elleni irányelvet és szabályozási intézkedéseket fogadnak el a pénzügyi információs egységek eltérő jogállásából és hatásköreiből eredő egyéb problémák orvoslására, különösen annak érdekében, hogy elősegítsék a koordinációt és az információcserét mind a pénzügyi információs egységek között, mind pedig a pénzügyi információs egységek és a bűnüldöző hatóságok között a szóban forgó információknak a terrorizmusellenes európai hírszerző platformmal való megosztása érdekében;

                              g)

                              emlékeztet, hogy kiemelkedő fontossággal bír a megerősített politikai párbeszéd, a fokozott pénzügyi támogatás és az EU a terrorizmus elleni küzdelem frontvonalában lévő partnerei számára a terrorellenes kapacitások kiépítésére nyújtott támogatás;

                              h)

                              felkéri a tagállamokat, hogy az Europollal közös nyomozócsoportok megalakításán keresztül kövessék jobban nyomon az olyan gyanús tevékenységeket folytató szervezeteket, mint az illegális kereskedelem, a csempészet, a hamisítás és a csalárd gyakorlatok, megkönnyítve ezzel a bűnüldöző hatóságok számára a gyanús tranzakciókhoz való hozzáférést, szem előtt tartva az arányosság elvét és a magánélet tiszteletben tartását; felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a nyomozók erre irányuló képzését és specializációját; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa és megfelelően finanszírozza a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak szóló képzési programok fejlesztését a tagállamokban;

                              i)

                              felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy készítsenek éves jelentést a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, nevezetesen az ISIS/Dáis és az al-Kaida finanszírozásának megakadályozása terén elért haladásról és a megtett intézkedésekről; emlékeztet, hogy egyes tagállamok másokhoz képest többet fektettek be a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésbe, és így a legjobb válasz az információmegosztás fokozása, különös tekintettel a már életbe léptetett intézkedések hatékonyságára;

                              j)

                              üdvözli a bankszámla-nyilvántartás létrehozására és a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen küzdő pénzügyi információs egységek és más illetékes hatóságok ezen nyilvántartásokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére irányuló bizottsági javaslatot; megjegyzi, hogy a Bizottság hamarosan előterjeszt egy kezdeményezést, amely kiszélesíti a bűnüldöző hatóságok hozzáférését e nyilvántartásokhoz; hangsúlyozza a szabályok betartásának szükségességét a rendőrségi együttműködésben és az igazságügyi együttműködésben a bankszámlákra vonatkozó információcserénél, különösen a büntetőeljárásokkal összefüggésben; ebben az összefüggésben felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek még nem ültették át a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, hogy minél előbb tegyék meg ezt;

                              k)

                              arra kéri a tagállamokat, hogy hozzák meg az ahhoz szükséges jogalkotási intézkedéseket, hogy a bankoknak nyomon kelljen követniük az előre fizetett hitelkártyákat, biztosítandó, hogy azokat csak banki átutalással és beazonosítható személyek számláiról lehessen feltölteni; hangsúlyozza egy olyan hozzárendelési lánc jelentőségét, amely lehetővé teszi a hírszerző szolgálatok számára annak megállapítását, hogy egy ügylet esetében mikor áll fenn annak a komoly kockázata, hogy terrorcselekményre vagy egyéb súlyos bűncselekményre használják fel; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy hozzák meg az ahhoz szükséges rendelkezéseket, hogy teljes mértékben elősegítsék a bankszámlák nyitását mindazok számára, akik a területükön tartózkodnak;

                              l)

                              hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni minden olyan adóparadicsomot, amely lehetővé teszi a pénzmosást, az adókikerülést és az adókijátszást, mivel ezek kulcsfontosságúak a terrorista hálózatok finanszírozásához; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy küzdjenek az adócsalás ellen, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, melyek lehetővé teszik a pénzáramlások és az adóparadicsomok szoros figyelemmel kísérését, és hajtsa is végre azokat;

                              m)

                              üdvözli a terrorizmusfinanszírozást nyomon követő amerikai program (Terrorism Financing Tracking Program, TFTP) segítségével gyűjtött információk megosztására irányuló EU–USA-megállapodás keretében zajló és a többi partnerrel folytatott együttműködés sikerét és az így kapott információk hasznosságát; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan, ugyanezzel a témával foglalkozó európai rendszer létrehozására, amely kiegészíti a jelenlegi kereteket és kezeli a jelenlegi hiányosságokat, különösen az egységes eurófizetési térséggel kapcsolatban, szem előtt tartva a biztonság és az egyéni szabadságok közötti egyensúly fenntartását; emlékeztet, hogy az európai adatvédelmi normákat erre az Európán belüli rendszerre is alkalmazni kellene;

                              n)

                              felkéri az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával együttműködve állítsák össze az olyan személyek és szervezetek jegyzékét, akik/amelyek kevéssé átlátható rendszerben tevékenykednek és sok gyanús pénzügyi tranzakciót hajtanak végre, különösen ha bizonyíték van arra, hogy a megfelelő hatóságok elmulasztották a fellépést, főleg ha kapcsolatban állnak a dzsihádista szélsőségességgel; felhívja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy az adott államhoz fűződő kapcsolataikban vegyék figyelembe, hogy az állam érintett-e a terrorizmus finanszírozásában;

                              o)

                              felkéri az Európai Unió Tanácsát, hogy szabjon ki több célzott szankciót és hozzon több egyéb korlátozó intézkedést mindazon személyekkel és szervezetekkel szemben, amelyek bármilyen módon gazdasági erőforrásokat bocsátanak az ISIS/Dáis, az al-Kaida és más dzsihádista csoportok rendelkezésére; felszólít az ilyen személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek pénzeszközeinek, egyéb pénzügyi eszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztására, beleértve azokat a pénzeszközöket is, amelyek az e személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek, illetve a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyek tulajdonában lévő vagy közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló vagyontárgyakból származnak; üdvözli az ENSZ BT szankciók alkalmazásának felügyeletével megbízott bizottságának létrehozását; megjegyzi, hogy az ENSZ BT 2253 (2015) számú határozata alapján az összes tagállam köteles mihamarabb fellépni az ISIS/Dáis, az al-Kaida és az azokhoz kapcsolódó személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek pénzeszközeinek és egyéb pénzügyi eszközeinek befagyasztása érdekében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy támogassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa által az ENSZ tagállamaihoz intézett azon felhívást, hogy erőteljesen és határozottan lépjenek fel az olyan személyekhez és szervezetekhez érkező pénzeszközök, valamint egyéb pénzügyi eszközök és gazdasági erőforrások áramlásának elzárása érdekében, amelyek szerepelnek az ISIS/Dáis-ra és az Al-Kaidára vonatkozó szankciólistán;

                              p)

                              felkéri az uniós tagállamokat, hogy hozzanak létre egy olyan nyomon követési és klíringrendszert, amely biztosítja, hogy a vallási és oktatási intézmények, központok, jótékonysági szervezetek, kulturális egyesületek vagy hasonló szervezetek – amennyiben fennáll a megalapozott gyanúja, hogy terrorista csoportokkal állnak kapcsolatban – részletezzék, hogy kiktől kapnak forrásokat és hogyan használják fel a nekik nyújtott támogatást – akár az Unión belül, akár azon kívül, valamint szorgalmazza, hogy a megfelelő garanciákkal felállított központi adatbázisban gyűjtsék össze a finanszírozást nyújtók által végrehajtott valamennyi tranzakciót; terrorista kapcsolatok alapos gyanúja esetén szorgalmazza a pénzforrások, valamint jótékonyság esetén a kedvezményezettek előzetes ellenőrzésének kötelezővé tételét, hogy elkerülhető legyen a pénzeszközök rosszindulatú vagy tisztességtelen, terrorista célokat szolgáló felhasználása; sürgeti, hogy minden ilyen intézkedés konkrét, az iszlámellenességgel szembeni küzdelmet célzó programok keretében valósuljon meg, hogy meg lehessen előzni a gyűlölet-bűncselekmények és a muszlim személyek elleni támadások, illetve a bárminemű, vallási vagy etnikai alapú, rasszizmus és idegengyűlölet által vezérelt támadások fokozódását;

                              q)

                              felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak fokozottabb ellenőrzést és szabályozzák a pénzátutalások hagyományos módjait (többek között például a hawala rendszert és a kínai fej csien rendszert) és az informális pénzátutalási rendszereket, mégpedig az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló rendelet jelenleg folyó elfogadási eljárása keretében (2016/0413(COD)), kötelezővé téve az e rendszeren keresztül lebonyolított valamennyi jelentős tranzakció ügynök általi megfelelő hatósági bejelentését, az ezen intézkedések által érintett csoportokkal folytatott kommunikáció közben hangsúlyozva, hogy a cél nem a hagyományos informális pénzátutalások üldözése, hanem a szervezett bűnözéssel összefüggő üzletelés, a terrorizmus, valamint a feketepénzből származó ipari/kereskedelmi nyereségek megszüntetése; e tekintetben a következőkre hív fel:

                                          i.

                                          az említett tevékenységben részt vevő valamennyi közvetítőnek és/vagy személynek (ellenőrnek, valutakereskedőnek, közvetítőnek, ügynöknek, koordinátornak, beszedőnek és átadónak) be kelljen magát jegyeztetnie az illetékes nemzeti hatóságnál;

                                          ii.

                                          valamennyi műveletet be kelljen jelenteni és dokumentálni kelljen olyan módon, amely kérés esetén megkönnyíti az információk továbbítását;

                                          iii.

                                          szabjanak ki elrettentő erejű szankciókat a be nem jelentett tranzakciókban részt vevő közvetítőkre és/vagy másokra;

                              r)

                              felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan jogszabályra, amely jobban nyomon követi az összes elektronikus pénzügyi tranzakciót és a virtuális fizetőeszközöket kibocsátó vállalkozásokat, a közvetítőiket is beleértve, hogy megakadályozzák e fizetőeszközök olyan felhasználók számára történő átváltását, akiknek azonossága nem teljesen ismert, mint amilyenek például a nyilvános hálózatok vagy anonim böngészők felhasználói; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a virtuális pénz készpénzre vagy a készpénz virtuális pénzre történő átváltását kötelezően egy azonosítható bankszámlán keresztül kelljen lebonyolítani; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az e-szerencsejáték, a virtuális pénznemek, a kriptovaluták, a blokklánc-technológia és a pénzügyi technológiák terrorizmusfinanszírozásra gyakorolt hatásait; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lehetséges intézkedéseket, köztük jogszabály elfogadását az ilyen tevékenységekre vonatkozó szabályozási keret létrehozása érdekében, hogy korlátozza a terrorizmus finanszírozásának eszközeit;

                              s)

                              felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az arany, a drágakövek és a nemesfémek kereskedelmének szabályozásával és ellenőrzésével kapcsolatos nyomon követési tevékenységeiket, hogy ezeket az árukat ne használják fel terrorista tevékenységek finanszírozására; kéri a tagállamok által elfogadott és követett kritériumok felállítását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tiltsák be és szankcionálják a dzsihádisták által ellenőrzött területekkel lebonyolított összes kereskedelmi forgalmat (az exportot és az importot is), kivéve a leigázott lakosság számára szükséges humanitárius segítségnyújtás keretében szállított árukat; kéri mindazoknak (a természetes vagy jogi személyeknek) a büntetőeljárás alá vonását és szankcionálását gondatlanság vagy rosszhiszeműség okán, akik bármilyen formában (vásárlás, eladás, elosztás, közvetítés vagy egyéb) részt vesznek a fent említett kereskedelemben; tudomásul veszi a készpénzátutalási szolgáltatások során felmerülő sajátos terrorizmusfinanszírozási kockázatokat; felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki megerősített partnerséget és együttműködést a készpénzátutalási ügynökök és az európai bűnüldöző hatóságok között, és adjanak ki iránymutatásokat azon sajátos akadályok azonosítása és kezelése érdekében, amelyek megakadályozzák a gyanús pénzátutalásokkal kapcsolatos információmegosztást;

                              t)

                              üdvözli a kulturális javak behozataláról szóló rendeletre irányuló javaslatot, és kiemeli ennek fontosságát az ilyen javak terrorizmusfinanszírozás céljából történő illegális behozatala elleni küzdelemben; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyomonkövethetőségi igazolást az Unió piacára belépő olyan műalkotások és régiségek számára, amelyek nem állami fegyveres szereplők, valamint a terrorszervezetek uniós jegyzékében szereplő szervezetek, csoportok és magánszemélyek által ellenőrzött térségekből vagy helyekről származnak; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza együttműködését a nemzetközi szervezetekkel, például az ENSZ-szel, az UNESCO-val, az Interpollal, a Nemzetközi Vámszervezettel és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsával a kulturális javak terrorizmus finanszírozására szolgáló nemzetközi kereskedelme elleni küzdelem megerősítése érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy állítsanak fel a kulturális javak jogellenes kereskedelmére szakosodott rendőri egységeket, valamint hogy biztosítsák ezen egységek munkájának tagállamok közötti összehangolását; felszólítja a tagállamokat, hogy a műkereskedelemmel foglalkozó vállalkozások számára tegyék kötelezővé valamennyi gyanús tranzakció bejelentését, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat, köztük szükség esetén büntetőjogi szankciókat szabva ki a terrorizmus figyelmetlenségből elkövetett finanszírozásáért az olyan, műalkotások és régiségek kereskedelmével foglalkozó vállalkozások tulajdonosaira, amelyek ilyen áruk jogellenes kereskedelmébe keveredtek; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országoknak, különösen a szomszédos országoknak nyújtott támogatást a terrorizmus finanszírozási forrásaként szolgáló bűncselekmények és illegális kereskedelem leküzdésére tett erőfeszítéseikben;

                              u)

                              felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a nyersanyagok származása, szállítása és kereskedése átláthatóságának javítására, különös tekintettel a petrolkémiai nyersanyagokra, hogy erősítse a nyomonkövethetőséget, és véget vessen a terrorszervezetek nem tudatos finanszírozásának;

                              v)

                              felkéri a Bizottságot, hogy a terrorszervezeteknek fizetett váltságdíjak nyomon követése érdekében vizsgálja meg, meg lehet-e reformálni a vonatkozó rendeleteket és irányelveket annak biztosítása érdekében, hogy a pénzintézetek tájékoztatást kérhessenek a kis és jelentős összegű gyanús tranzakciók okairól; felkéri a tagállamokat, hogy a kockázatos területeken található gazdasági szereplőkre összpontosítva tegyenek megelőző intézkedéseket tevékenységük folytatásának segítése érdekében;

                              w)

                              sürgeti az EKSZ-t, hogy az új iraki KBVP-misszióba jelöljön ki egy pénzügyi hírszerzéssel foglalkozó szakértőt, hogy segítséget nyújtson az iraki kormánynak annak megelőzésében, hogy az ISIS/Dáis és az al-Kaida pénzeszközeit kivigyék az országból, valamint hogy segítse az iraki hatóságokat a pénzmosás elleni programok kidolgozásában;

                              x)

                              kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a partner harmadik államokkal folytatott, terrorizmus elleni küzdelemről szóló párbeszédek keretében hangolják össze erőfeszítéseiket a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint az adatok és a helyes gyakorlatok cseréje terén, hogy világszinten megerősítsék a szinergiákat a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben;

                              y)

                              üdvözli a terrorizmusellenes szakértői hálózat létrehozását az uniós küldöttségeken; kéri e hálózat megerősítését és több térségre történő kiterjesztését, különös tekintettel Afrika szarvára és Délkelet-Ázsiára; rámutat annak fontosságára, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló célkitűzéseket beépítsék az EU KBVP-misszióinak és műveleteinek megbízatásába, különösen Líbiában, a Száhel-övezetben, Afrika szarvában és a Közel-Keleten; sürgeti az EKSZ-t, hogy azon országok KBVP-misszióiban, amelyek terrorista gócpontoknak adhatnak otthont, és a Száhel-övezetben, nevezzen ki pénzügyi hírszerzési szakértőt, és az érintett területeken alakítson ki szoros és hatékony együttműködést a helyi kormányzatokkal;

                              z)

                              felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák tevékenységüket annak érdekében, hogy ösztönözzék a partner harmadik országokat a terrorizmus finanszírozásának visszaszorításáról szóló, a terrorizmus finanszírozásának egyes elveit és normáit meghatározó, 1999. évi nemzetközi egyezmény aláírására, megerősítésére és tényleges alkalmazására;

                              aa)

                              hangsúlyozza, hogy a társadalmi-gazdasági sérelmek kezelése és enyhítése, az életképes államok támogatása, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása elengedhetetlen ahhoz, hogy megszüntessék az ISIS/Dáis, az al-Kaida és más dzsihádista csoportok táptalaját, ideértve a pénzügyi autonómiájukat biztosító kapacitásokat is;

                              ab)

                              sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy fűzze szorosabbra az együttműködést azokkal az országokkal, amelyekben kábítószer-kereskedelemből, emberkereskedelemből és áruk jogellenes kereskedelméből származó jövedelem összpontosul és az illegális cigaretták származási országával, hogy azokat le lehessen foglalni;

                              ac)

                              sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy a nemzetközi fórumokon indítson kezdeményezéseket a vállalkozások tulajdonosai átláthatóságának javítása érdekében, mégpedig a jogi személyek, köztük a társaságok, vagyonkezelők és alapítványok nyilvánosan elérhető nyilvántartásának létrehozásával, valamint a bankszámlák, pénzügyi eszközök, ingatlanvagyonok, életbiztosítási szerződések és egyéb olyan eszközök központi nyilvántartásának létrehozásával, amelyekkel pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása céljából vissza lehet élni;

                              ad)

                              felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hozzák létre és hajtsák végre a referenciaértékek éves jelentéstételi mechanizmusmát, amelynek keretében beszámolnak a Parlamentnek a tagállamok és a Bizottság által a terrorizmus finanszírozása ellen hozott intézkedésekről;

                              ae)

                              sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy támogassák külföldi partnereinket a magánszemélyektől az olyan szervezetek felé tartó pénzmozgások visszaszorítása terén tett hazai erőfeszítéseikben, amelyekről úgy tartják, hogy támogatást és erőforrásokat biztosítanak terroristáknak;

                              af)

                              sürgeti a tagállamokat, hogy mielőbb fogadják el az Európai Bizottság által a héa reformjára tett javaslatokat annak megakadályozása érdekében, hogy a bűnszervezetek a terrorizmus és más bűnözői tevékenységek finanszírozására használják ki az európai héarendszer hiányosságait;

                              ag)

                              üdvözli a befagyasztást és az elkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismerésére irányuló bizottsági javaslatot;

                              ah)

                              megerősíti véleményét, hogy a biztonsági és védelmi menetrendben továbbra is első helyen kell szerepelnie az ISIS/Dáis, az al-Kaida és más dzsihádista csoportok elleni fellépésnek és e szervezetek legyőzésének; felszólítja az EKSZ-t, hogy a térség államaival folytatott diplomáciai tevékenysége során hangsúlyozza ezt a mind az EU, mind pedig a regionális szereplők számára közös érdeket;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamoknak.

         (1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0422.

         (2)  HL C 346., 2016.9.21., 55. o.

         (3)  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

         (4)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

         (5)  HL L 132., 2015.5.29., 1. o.

         (6)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

         (7)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_hu.htm; https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/