title: A Bizottság ajánlása (2018. július 24.) a villamosenergia-piaci átivitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata és a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata által tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozása közben az egyenlő bánásmód és az átláthatóság biztosítása érdekében alkalmazandó, a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének 2.5. pontjában meghatározott kritériumokról szóló iránymutatásokról

text:
               27.7.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 265/1

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2018. július 24.)
      a villamosenergia-piaci átivitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata és a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata által tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozása közben az egyenlő bánásmód és az átláthatóság biztosítása érdekében alkalmazandó, a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének 2.5. pontjában meghatározott kritériumokról szóló iránymutatásokról
      (2018/C 265/01)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
      tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanács rendelet (1) („TEN-E rendelet”) III. mellékletének 2.5. pontjára
      mivel:

                  (1)

                  A tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési terv és tízéves földgázhálózat-fejlesztési terv a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (villamosenergia-piaci ENTSO), illetve a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (földgázpiaci ENTSO) által kétévente kidolgozott és közzétett, nem kötelező érvényű, az Unió egészére kiterjedő dokumentumok, melyek célja annak – valamennyi jogi követelménnyel összhangban történő – felmérése, hogy a releváns európai projektek miként járulnak hozzá az európai villamosenergia- és gázrendszerek fejlődéséhez,

                  (2)

                  A TEN-E rendelet előírja a kérelmet benyújtó villamosenergia- és földgázprojektek érintett tízéves hálózatfejlesztési tervekbe való felvételét annak előfeltételeként, hogy jelöltként felvételt nyerjenek a közös érdekű projektek uniós szintű listájára.

                  (3)

                  A TEN-E rendelet előírja, hogy az Európai Bizottságnak iránymutatásokat kell készítenie a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által a tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozásakor alkalmazandó kritériumokról az egyenlő bánásmód és a folyamat átláthatóságának biztosítása érdekében.

                  (4)

                  A Bizottság kidolgozta ezt a nem kötelező jellegű iránymutatást, mely a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által elfogadott és alkalmazott gyakorlati végrehajtási dokumentumokban betartandó kulcsfontosságú alapelveket és figyelembe veendő szempontokat tartalmazza,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

                  1.

                  A villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatának (villamosenergia-piaci ENTSO), illetve a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatának (földgázpiaci ENTSO) be kell tartania az ezen ajánlás mellékletében foglalt, jogilag nem kötelező erejű iránymutatásokat. Ezen iránymutatásoknak elő kell segíteniük az egyenlő bánásmód és a folyamat átláthatóságának biztosítását a tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozásakor, ahogy azt a TEN-E rendelet (347/2013/EU rendelet) III. mellékletének 2.5. pontja megköveteli.

                  2.

                  Ezt az ajánlást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben, 2018. július 24-én.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 115., 2013.4.25., 39. o.

         MELLÉKLET
         1.   BEVEZETÉS

         1.1.   Az iránymutatások célkitűzése

         A „villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (villamosenergia-piaci ENTSO), illetve a Földgázpiaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (földgázpiaci ENTSO) által tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozása közben alkalmazandó, egyenlő bánásmódról és átláthatósági követelményekről szóló iránymutatások” című bizottsági ajánlás (a továbbiakban: az iránymutatások) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: TEN-E rendelet) rendelkezéseinek tesz eleget (1).
         A tízéves villamosenergia- és földgázhálózat-fejlesztési tervek a villamosenergia- és földgázhálózatok átfogó és naprakész európai referenciadokumentumai. A tízéves hálózatfejlesztési tervek kétévenkénti dokumentumok, melyek áttekintést nyújtanak az uniós energiapolitikai célok átviteli hálózat révén történő ösztönzésének biztosítása szempontjából szükségesnek ítélt átvitelbővítési tervekről. A tízéves hálózatfejlesztési tervek a villamosenergia- és földgázágazatban megvalósuló közös érdekű projekteket tartalmazó lista elkészítésének alapjául szolgálnak. Kizárólag a tízéves hálózatfejlesztési tervekben szereplő földgáz- és villamosenergia-projektek kérhetik felvételüket a közös érdekű projektek közé, és értékelésük jelentős mértékben a tízéves hálózatfejlesztési tervek által biztosított projektspecifikus költség-haszon elemzéseken alapul.
         Az iránymutatások tisztázzák a tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozási és elfogadási eljárására vonatkozó jogi keretet. Az iránymutatások célja a tízéves hálózatfejlesztési tervekbe foglalandó projektek vonatkozásában egy tisztességes, egyenlő és átlátható eljárás biztosítása a szerkezet, tartalom és alapelvek kidolgozása révén. Ez biztosítja a tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos két eljárás közötti összhangot és az alkalmazandó alapelvek és szabályok két ENTSO által történő egységes értelmezését. Általános keretet biztosítanak a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által elfogadott és használt gyakorlati végrehajtási dokumentumok elfogadásához, felülvizsgálatához és alkalmazásához, illetve az egyenlő bánásmód és átláthatóság e gyakorlatokon belüli biztosításához.
         Ezen iránymutatások kidolgozását a TEN-E rendelet III. mellékletének 2.5. pontja írja elő, mely a regionális listák közös érdekű projektek azonosítási eljárása keretében történő összeállítási eljárására vonatkozik: „A Bizottság (…) iránymutatásokat készít a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által a 3. és 4. pontban említett tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozásakor alkalmazandó kritériumokról az egyenlő bánásmód és a folyamat átláthatóságának biztosítása érdekében”. A tízéves hálózatfejlesztési tervek iránymutatások alapján létrehozott eljárásaival kapcsolatos rendelkezések valamennyi olyan projekt esetében alkalmazandók, melyek esetében mérlegelik a tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvételt, függetlenül attól, hogy a projektgazda jelöltként be kívánja-e nyújtani a projektet a közös érdekű projektek következő felvételi eljárása során.
         Az iránymutatások jogilag nem kötelező erejűek. A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozása során alkalmazandó valamennyi jövőbeni módszernek, eszköznek és ütemtervnek meg kell felelnie a 714/2009/EK (2) és 715/2009/EK rendeletben (3), a TEN-E rendeletben és az iránymutatásokban foglalt követelményeknek.
         1.2.   Címzettek

         Az iránymutatások címzettje a villamosenergia-piaci, illetve a földgázpiaci ENTSO. Az ENTSO-k által e dokumentummal összhangban alkalmazott kritériumok a következőkre lesznek hatással:

                     —

                     minden olyan projektgazda, mely a villamosenergia-piaci ENTSO-ban képviselt legalább egy országnak a területén – részben vagy egészben – található és európai érdekűnek tekintendő villamosenergia-infrastruktúra projektet tervez kidolgozni, (4) illetve az Európai Unión belüli villamosenergia-tárolási projektek kidolgozását tervező és a TEN-E rendelet II. mellékletében foglalt műszaki korlátokat vagy a rendszer biztonságos, védett és hatékony működéséhez szükséges valamennyi felszerelést és berendezést tiszteletben tartó tárolólétesítmények gazdái.

                     —

                     minden olyan projektgazda, mely az alábbi európai érdekű gázinfrastruktúra-projektek kidolgozását tervezi: földgázszállító csővezeték, föld alatti tárolólétesítmények, a cseppfolyósított földgázhoz (LNG) vagy sűrített földgázhoz (CNG) használt átvételi, tároló- és újragázosító vagy dekompressziós létesítmények, illetve a rendszer biztonságos, védett és hatékony működéséhez vagy kétirányú kapacitás lehetővé tételéhez szükséges valamennyi felszerelés és berendezés.

               2.   A TÍZÉVES HÁLÓZATFEJLESZTÉSI TERVEK

         2.1.   Jogszabályi követelmények

         A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet 8. cikkével összhangban dolgozza ki a tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervet, valamint a tízéves földgázhálózat-fejlesztési tervet. A nem kötelező érvényű, az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terveket kétévente fogadják el és teszik közzé. A tervek az integrált hálózat modelljét, az igények alakulását, a termelés megfelelőségére vonatkozó európai előrejelzést vagy – eseti alapon – az európai ellátás megfelelőségére vonatkozó előrejelzést, valamint a rendszer ellenállóképességének felmérését tartalmazzák.
         A tízéves hálózatfejlesztési tervek alapul veszik a nemzeti beruházási terveket, figyelembe veszik a regionális beruházási terveket, valamint adott esetben a hálózati tervezés uniós vonatkozásait, és velük kapcsolatban költség-haszon elemzést kell készíteni a TEN-E rendeletben foglaltak értelmében megállapított módszertan szerint. A határokon átnyúló rendszerösszekötőket illetően a tízéves hálózatfejlesztési tervek továbbá alapul veszik a különböző rendszerhasználók észszerű igényeit, és a tervbe foglalják a beruházók hosszú távú kötelezettségvállalásait is, továbbá különösen a határokon átnyúló kapacitás tekintetében megjelölik a beruházási hiányterületeket.
         A 714/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése, valamint a 713/2009/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 6. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) a tízéves hálózatfejlesztési tervek tervezetére vonatkozóan kellő indokolással ellátott véleményt, valamint az ENTSO-knak címzett ajánlásokat nyújt be, ha úgy véli, hogy az érintett tízéves hálózatfejlesztési terv vonatkozó tervezete nem segíti elő a megkülönböztetésmentességet, a tényleges versenyt, a belső piacok hatékony és biztonságos működését, illetve a harmadik felek részére is hozzáférést biztosító, határokon átnyúló rendszer-összeköttetés kellő szintjét.
         Az ENTSO-k jogilag kötelesek (6) a tízéves hálózatfejlesztési tervek előkészítése során széles körű konzultációs eljárást folytatni. A konzultációs eljárást kellő időben, nyitott és átlátható módon, a piac valamennyi érintett szereplője, a nemzeti szabályozó hatóságok és egyéb nemzeti hatóságok, az ellátó- és fejlesztő- vagy termelővállalkozások bevonásával kell lefolytatni. Minden érintett fél véleményét és javaslatát meg kell ismerni a döntéshozatali folyamat során. A konzultációkkal kapcsolatos valamennyi dokumentumot és az ülések jegyzőkönyveit nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
         A TEN-E rendelet, melynek keretében a közös érdekű projektek meghatározásának eljárását kialakították, előírja a jelölt villamosenergia- és földgázprojektek tízéves hálózatfejlesztési tervekbe foglalását a közös érdekű projektek uniós szintű listájára történő felvételük előfeltételeként (7).
         Végül a földgázpiaci ENTSO jogilag köteles a gázminőség nyomon követésével összefüggésben kétévente közzétett hosszú távú előrejelzés és az ezzel egyidőben előkészítés alatt álló tízéves földgázhálózat-fejlesztési terv közötti következetességet és összehangolást biztosítani. Az érdekelt felekkel a tízéves földgázhálózat-fejlesztési terv vonatkozásában folytatott konzultáció folyamatába külön tételként a gázminőséget is fel kell venni.
         2.2.   Az ENTSO-k által tiszteletben tartandó alapelvek a tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos eljárások során

         Az egyenlő bánásmód és átláthatóság tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos eljárások során történő biztosítása érdekében és az Ügynökség 714/2009/EK és 715/2009/EK rendeletek 9. cikkében foglalt figyelemmel kísérési tevékenységének keretében a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO:

                     —

                     átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásokat dolgoz ki a tízéves villamosenergia-, valamint földgázhálózat-fejlesztési tervei vonatkozásában valamennyi releváns európai gáz- és villamosenergia-infrastruktúra projekt meghatározása és felvétele érdekében, függetlenül a projektgazdák státuszától (ENTSO-tag vagy nem tag),

                     —

                     hirdeti a tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos eljárásokat, a kritikus döntéshozatali mérföldkövek elérésekor, és a tízéves hálózatfejlesztési tervek tervezetére vonatkozóan konzultációt folytat az érdekelt felekkel, valamint lehetővé teszi az eljárásban való részvételüket. Ha szükségessé válik, illetve az ENTSO kérésére, az érdekelt felek releváns társulásait eseti alapon, tanácsadói szerepkörben be lehet vonni az eljárásokba. Az érdekelt felek releváns társulásainak rendszeres tájékoztatást is lehet nyújtani a tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatban folyamatban lévő eljárásokra vonatkozóan,

                     —

                     biztosítja a tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos eljárások bemeneti és kimeneti adatainak átláthatóságát a költség-haszon elemzési módszertannak megfelelően, ami például lehetővé teszi, hogy bármely érdekelt fél megértse az ENTSO-k által elvégzett felmérést,

                     —

                     a projektkérelemtől a tízéves hálózatfejlesztési terv befejezéséig biztosítja a projektgazdák tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférését a projektjeik költség-haszon elemzési módszertan szerint elvégzett értékelésével kapcsolatos információkhoz.

               A tízéves hálózatfejlesztési tervek és a közös érdekű projektek kiválasztási eljárása közti összhang biztosítása érdekében az ENTSO-k rendszeresen konzultálnak a Bizottsággal és az Ügynökséggel, és tájékoztatást nyújtanak számukra a tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos eljárásokkal kapcsolatban, különös tekintettel a tervekbe való felvételre és a projektértékelésre. Ez lehetővé teszi, hogy az ENTSO-k kellő időben meg tudják valósítani a Bizottság és az Ügynökség ajánlásait a végleges tízéves hálózatfejlesztési tervek tekintetében.
         3.   A TÍZÉVES HÁLÓZATFEJLESZTÉSI TERVEKBE VALÓ FELVÉTEL ÉRDEKÉBEN TÖRTÉNŐ PROJEKTBENYÚJTÁS

         A tízéves villamosenergia-, valamint földgázhálózat-fejlesztési terveknek a 347/2013/EU rendeletben foglaltak szerint tartalmazniuk kell valamennyi releváns európai gáz- és villamosenergia-infrastruktúra projektet.
         A (1) projektek tízéves hálózatfejlesztési tervekbe való tisztességes és megkülönböztetésmentes felvételi eljárásának, illetve (2) az eljárás átláthatóságának és (3) a megközelítések átfogó összhangjának biztosítása érdekében a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO időben összegyűjti és hitelesíti az összes projektkérelmet, ideértve az alábbiakat:

                     —

                     a kérelmek benyújtásához biztosított megfelelő időintervallum annak lehetővé tételéhez, hogy a projektgazdák benyújthassák projektjeiket és a kért információkat a tízéves hálózatfejlesztési tervekbe való felvételhez szükséges lényeges gyakorlati kérdésekről; a kérelmek benyújtásához biztosított időintervallum kezdő és záró dátumát az ENTSO-k honlapjain hirdetik meg; az eljárás során ugyanazok a határidők vonatkoznak valamennyi projektgazdára. Ugyanannak az információnak minden projektgazda számára hozzáférhetőnek kell lennie az eljárás során és amennyiben egy projektgazda további felvilágosítást vagy kiegészítő információkat kér a teljes eljárás tekintetében, az ENTSO-k ezt valamennyi olyan egyéb projektgazdával közlik, akik számára ez lényeges lehet,

                     —

                     ellenőrzési időszak, mely elegendő időt biztosít annak biztosítására, hogy az összehasonlítható infrastrukturális projektek tekintetében valamennyi kérelem megbízható adatokat tartalmazzon (pl. fejlesztési szakasz és üzembehelyezési dátum), valamint, hogy a villamosenergia-piaci ENTSO vagy földgázpiaci ENTSO és valamennyi projektgazda egységesen értelmezze a projektadatokat,

                     —

                     észszerű határidőn belül közzé kell tenni az érintett ENTSO honlapján azoknak a projekteknek a listáját, melyek esetében mérlegelik a tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvételt annak érdekében, hogy biztosítsák a projekteket meghatározó alapvető információk átláthatóságát és korai rendelkezésre állását,

                     —

                     megfelelő időtartamú nyilvános konzultáció annak lehetővé tételéhez, hogy bármely érdeklődő visszajelzést tudjon adni a tízéves hálózatfejlesztési tervek valamennyi tervezetére vonatkozóan.

               4.   AZ ENTSO-K GYAKORLATI VÉGREHAJTÁSSAL FOGLALKOZÓ DOKUMENTUMAI

         Az iránymutatások végrehajtásának és a fentebb felsorolt alapelvek betartásának biztosítása érdekében a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO gyakorlati végrehajtással kapcsolatos egyedi dokumentumokat dolgoz ki, melyek célja, hogy útmutatást nyújtsanak a projektgazdák számára az eljárási lépésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy milyen szükséges információkat kell benyújtaniuk projektjeik tízéves hálózatfejlesztési tervekbe való felvételi eljárása során.
         Ezeket a dokumentumokat az érintett ENTSO dolgozza ki és fogadja el a releváns érdekelt felekkel való konzultációt követően, figyelembe véve a Bizottság és az Ügynökség ajánlásait.
         A tízéves hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatban ezt követően elinduló eljárások során az érintett ENTSO – a Bizottsággal és az Ügynökséggel való konzultációt követően vagy a Bizottság kérésére – kezdeményezheti a gyakorlati végrehajtással kapcsolatos dokumentumok felülvizsgálatát és aktualizálását.
         Mivel a nem megfelelő projektkérelmek felvétele befolyásolná a villamosenergia- és földgázhálózatok modelljét, esetlegesen kockáztatva a tízéves hálózatfejlesztési tervek időben történő elfogadását és a villamosenergia- és gázhálózatok uniós fejlesztésével kapcsolatos átláthatóságot, a 714/2009/EK rendelet 9. preambulumbekezdésében és a 715/2009/EK rendelet 18. preambulumbekezdésében előírtak szerint a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumaiban meghatározza a benyújtott projektek felvételére vagy kizárására vonatkozó kritériumokat. A tízéves hálózatfejlesztési tervbe felvételt elnyerő valamennyi projektnek meg kell felelnie ezeknek az adminisztratív és technikai követelményeknek, melyeket az érintett ENTSO-k gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumai tartalmaznak.
         A gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumok röviden kifejtik a tízéves hálózatfejlesztési tervvel kapcsolatos eljárásokat, ideértve a tízéves hálózatfejlesztési tervek valamennyi lépésére vonatkozó határidőket, e lépéseknek a közös érdekű projektek kiválasztási eljárásával való összefüggését, továbbá felsorolják azokat az adminisztratív és technikai kritériumokat, melyeket azért kell teljesíteni, hogy a projekt a tízéves hálózatfejlesztési terv része lehessen. Ezeket a kritériumokat különböző kategóriákba lehet csoportosítani és ennek megfelelően lehet alkalmazni, a projektgazda típusától, az érintett projekt által megvalósítandó infrastruktúra típusától, valamint a projekt előrehaladási állapotától függően, az eljárás átláthatóságának és valamennyi érintett projektgazda egyenlő bánásmódjának biztosítása mellett. A korábbi tízéves hálózatfejlesztési tervekbe már felvételt nyerő projektek gazdáinak hivatalosan újra be kell nyújtaniuk projektjeiket az előkészítés alatt álló tízéves hálózatfejlesztési tervbe történő felvétel céljából. Ugyanakkor, adott projekt korábbi tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétele módot nyújthat az ENTSO-k gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumaiban ismertetett egyszerűsített kérelmezési eljárás alkalmazására a jelenlegi tízéves hálózatfejlesztési tervek tekintetében.
         Az illetékes ENTSO hozza meg a végső döntést adott projekt tízéves hálózatfejlesztési tervben foglalt projektlistába való felvételéről, és egy projekt tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvételének elutasítását kellően indokolni kell.
         4.1.   A projektgazdákra és a tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétel céljából figyelembe vett projektekre vonatkozó adminisztratív és technikai kritériumok

         Az adminisztratív és technikai kritériumokat a következő szempontok figyelembevétele mellett kell kidolgozni:

                     —

                     az infrastrukturális projekt kidolgozását és tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvételét tervező projektgazdáknak – finanszírozási képességük és technikai szakértelmük tekintetében –bizonyítaniuk kell hitelességüket arra vonatkozóan, hogy az érintett projektet önállóan vagy alvállalkozók igénybevételével végre tudják hajtani. Függetlenül a különböző kategóriáktól, melyekbe az energiaipari infrastrukturális projektek tartozhatnak, a tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvételi eljárásoknak olyan adminisztratív kritériumokon kell alapulniuk, melyek minden projektgazdával szemben biztosítják a tisztességes és megkülönböztetésmentes bánásmódot, miközben a felvétel céljából figyelembe vett projektek megalapozottságának igazolását is garantálják.

                     —

                     A projekt előrehaladottságától függően a projektgazdáknak igazolniuk kell az érintett tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétel céljából figyelembe vett projekt megalapozottságát, és bizonyítékokkal kell szolgálniuk, hogy az ENTSO-k fel tudják mérni a projektek európai relevanciáját. Függetlenül a különböző kategóriáktól, melyekbe az energiaipari infrastrukturális projektek tartozhatnak, a tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétel céljából figyelembe vett projekteknek meg kell felelniük bizonyos minimális technikai kritériumoknak, melyek részletesen az érintett ENTSO gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumában szerepelnek. E technikai követelmények és a hozzájuk kapcsolódó minimális küszöbértékek azt kívánják – adott esetben – biztosítani, hogy a projektek kereskedelmi vagy ellátásbiztonsági szempontból európai relevanciával rendelkezzenek.

                     —

                     A tízéves hálózatfejlesztési tervbe való felvétel céljából figyelembe vett projektek megalapozottságának igazolása tekintetében a projektgazdáknak bizonyítékokat kell szolgáltatniuk az érintett projekt kezdeményezése és/vagy elindítása érdekében már meghozott intézkedésekre vonatkozóan (pl.: közös érdekű projektek státusza vagy az utolsó rendelkezésre álló nemzeti fejlesztési tervbe való felvétele, vagy az érintett országok minisztériumai vagy szabályozói között aláírt megállapodások, vagy megvalósíthatósági előtanulmányok/tanulmányok készítése stb.). Az ENTSO biztosítja, hogy a követelmények ne legyenek aránytalanok a projektgazdák különböző kategóriái számára, amikor azoknak a projekt végrehajtása érdekében finanszírozási képességüket és technikai szakértelmüket vagy az érintett projekt megalapozottságát kell bizonyítaniuk. Amennyiben az eltérő követelmények alkalmazása indokolt, az ENTSO garantálja, hogy valamennyi projektgazdától hasonló vagy egyező adatokat és bizonyítékokat kérjenek.

               4.2.   Adatkezelés

         4.2.1.   Az adatok használata és az adatokhoz való nyilvános hozzáférés

         A projektgazdák által a projektek benyújtásának időszakában biztosított, a projektgazdák 4.1. szakaszban említett jogállására, finanszírozási képességére és technikai szakértelmére vonatkozó adminisztratív dokumentumokat az ENTSO-k kizárólag arra használják, hogy a gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumaikban meghatározott adminisztratív kritériumoknak való megfelelést biztosítsák. Az ENTSO-k ezeket a dokumentumokat bizalmasan, belső szabályaiknak megfelelően kezelik, kivéve, ha már ezeket nyilvánosságra hozták.
         Az ENTSO-k nyilvánosságra hozzák a projektgazdák által biztosított technikai inputot és a projektek költség-haszon elemzési módszertan alapján felmért hasznait a tízéves hálózatfejlesztési tervvel kapcsolatos eljárások keretén belül.
         Az ENTSO-k nyilvánosságra hozzák a projektgazdák által a tízéves hálózatfejlesztési tervekbe foglalandó projektek tekintetében benyújtott költségadatokat. Eltéréseket kell alkalmazni, amennyiben az adatokat az érintett projektgazdák bizalmasnak nyilvánítják. Adott esetben ezt az ENTSO-k gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumaiban is leírják.
         Ugyanakkor a közös érdekű projektek kiválasztási gyakorlata során a TEN-E rendelet szerint létrehozott regionális csoportoknak hozzáférést kell biztosítani a projektgazdák által a tízéves hálózatfejlesztési tervvel kapcsolatos eljárások keretén belül benyújtott költségadatokhoz.
         A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumokkal és belső szabályaikkal összhangban közzé teheti vagy nyilvános eseményeken felhasználhatja az értékelés összesített vagy általános eredményeit.
         4.2.2.   A bemeneti adatok javítása

         Amennyiben a projekthez benyújtott információk és technikai adatok az iránymutatások és az ENTSO-k gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumai tekintetében helytelenek, a projektgazdának lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a helyesbített információkat a következetességi ellenőrzés szakaszában az ENTSO-k gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumaiban megállapított határidőn belül és a tízéves hálózatfejlesztési tervvel kapcsolatos nyilvános konzultáció befejezése előtt jelentse az érintett ENTSO számára.
         Ezen időintervallum egy előzetesen egyértelműen meghatározott időkeretet irányoz elő, mely elegendő időt biztosít a helyesbített információk megfelelő benyújtására, valamint az illetékes ENTSO és az érintett projektgazda közötti szükséges információcserére vagy felvilágosításra.
         Amennyiben következetlenségek mutatkoznak a helyesbített információkkal kapcsolatban, a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO – az esettől függően – megvitatja és elfogadja a projektgazdákkal az érintett projekt tízéves hálózatfejlesztési tervben foglalt projektlistába való felvételét. A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO projekttel kapcsolatos információk helyesbítéséről szóló valamennyi döntését legalább a kért változtatások elfogadásának vagy elutasításának okával alá kell támasztani, továbbá az érintett projektgazdákkal, a Bizottsággal és az Ügynökséggel meg kell osztani. Amennyiben a következetlenségek befolyásolhatják a projekt tízéves hálózatfejlesztési tervbe való esetleges felvételét, az ENTSO-k az adott ügyet a döntés meghozatala előtt megvitathatják a Bizottsággal és az Ügynökséggel.
         Mivel a projektek folyamatos átalakuláson mennek keresztül a tízéves hálózatfejlesztési tervbe történő felvételük céljából való benyújtásuk és a tízéves hálózatfejlesztési terv közzététele között, a tízéves hálózatfejlesztési terveknek az egyértelműség érdekében világosan meg kell határozniuk a tízéves hálózatfejlesztési terv projektadatainak érvényességi dátumát.
         A bemeneti adatok helyesbítési időszakával kapcsolatban meghatározott teljesíthető határidők nem veszélyeztethetik a tízéves hálózatfejlesztési tervvel kapcsolatos átfogó eljárás ütemezését, illetve azokat egyértelműen meg kell határozni az ENTSO-k gyakorlati végrehajtással foglalkozó dokumentumaiban.
         4.2.3.   A projektgazdák hozzáférése az értékelés eredményeihez és a tízéves hálózatfejlesztési tervek adataihoz

         Az ENTSO-k indokolt esetben, a költség-haszon elemzési módszertannal összhangban és a tízéves hálózatfejlesztési terv tervezetével kapcsolatos konzultációk előtt kellő időben biztosítják a projektgazdák számára projektjeik értékelési eredményeit. Amennyiben kérik, a projektgazdák számára biztosítani kell a lehetőséget az érintett ENTSO képviselőivel való kétoldalú találkozóra annak érdekében, hogy adott projektgazda jobban meg tudja érteni projektjeinek értékelési eredményeit.
         A tízéves hálózatfejlesztési tervről szóló jelentésben közzétett eredményeken kívül valamennyi projektgazda jogosult arra, hogy projektjével kapcsolatban részletesebb információkhoz férjen hozzá, amennyiben azok az értékelési eljárás keretében a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO rendelkezésére állnak.
         Továbbá, az egyenlő bánásmód érdekében, az illetékes ENTSO-nak kérelemre, amint technikailag megoldható, de a tízéves hálózatfejlesztési terv elfogadása előtt kellő időben hozzáférhetővé kell tennie a bemeneti és kimeneti adatokat, és amennyiben azt a projektgazda kéri, részletesen ki kell fejtenie az értékelést (ideértve a piacra és a hálózati modellre vonatkozó feltételezéseket).
         4.2.4.   A projektgazdák joga projektértékelés felülvizsgálatának kérésére

         Amennyiben a projektgazda nem ért egyet az illetékes ENTSO-val a költség-haszon elemzési módszertannal összhangban elvégzett elemzéssel kapcsolatban, jogában áll a projektértékelés felülvizsgálatát kérni. A projektgazdának megfelelően meg kell indokolnia és alá kell támasztania ezt a kérelmet.
         Az ENTSO-k konzultációt folytatnak a Bizottsággal és Ügynökséggel e felülvizsgálati szakasz során, és amennyiben szükségesnek ítélik, eseti alapon konzultációt folytathatnak a releváns érdekelt felekkel a projektgazdák indokolásának megítélésekor. A végső döntés meghozatalakor az illetékes ENTSO-nak kellően figyelembe kell vennie a kifejtett véleményeket.
         A következő elemek – melyekre úgy tekintenek, mint amiket már az érdekelt felekkel az eljárás korábbi szakaszában megvitattak, elfogadtak és véglegesítettek – nem képezik vita tárgyát e felülvizsgálati szakasz során: forgatókönyvekkel kapcsolatos feltételezések és adatok, költség-haszon elemzési módszertanok és az eljárás során benyújtott projektadatok.

            (1)  HL L 115., 2013.4.25., 39. o.

            (2)  HL L 211., 2009.8.14., 15. o.

            (3)  HL L 211., 2009.8.14., 36. o.

            (4)  A 714/2009/EK és az 715/2009/EK rendelet szerint: „E hálózatfejlesztési tervekbe bele kell foglalni a kereskedelmi vagy ellátásbiztonsági szempontból releváns megvalósítható villamosenergia- és földgázszállító-hálózatokat és a szükséges regionális rendszerösszekötőket.”

            (5)  HL L 211., 2009.8.14., 1. o.

            (6)  A 714/2009/EK rendelet és a 715/2009/EU rendelet 10. cikke.

            (7)  A TEN-E rendelet 21. preambulumbekezdése és III. mellékletének 2.3. és 2.4. pontja.


title: A Tanács ajánlása (2018. július 13.) Észtország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2018. évi stabilitási programját

text:
               10.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/24

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2018. július 13.)
      Észtország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Észtország 2018. évi stabilitási programját
      (2018/C 320/06)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2018. évi európai szemeszterét. A jelentés kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2018. március 22-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2017. november 22-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerülne sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács a 2018. március 22-i ülésén jóváhagyott. A Tanács 2018. május 14-én elfogadta az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (3) (a továbbiakban: az euroövezetre vonatkozó ajánlás).

                  (2)

                  Mivel Észtország pénzneme az euro, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Észtországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljes körűen és megfelelő időben végrehajtsa az euroövezetre vonatkozó ajánlást, melyet különösen az alábbi 1. ajánlás tükröz.

                  (3)

                  Az Észtországra vonatkozó 2018. évi országjelentést 2018. március 7-én tették közzé. A Bizottság az országjelentésben értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások (4) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései tekintetében Észtország által elért eredményeket. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Észtországban nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány.

                  (4)

                  Észtország 2018. április 26-án benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját és 2018. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (5)

                  Az európai strukturális és beruházási alapok 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

                  (6)

                  Észtország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,3 %-ának megfelelő 2017. évi hiányról 2018-ban a GDP 0,2 %-ának, 2019-ben pedig a GDP 0,5 %-ának megfelelő többletet fog elérni. Ezt követően kiegyensúlyozott költségvetés irányába történik elmozdulás. A kormány középtávú költségvetési célja a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány. A 2018. évi stabilitási program szerint az újraszámított (6) strukturális egyenlegnek a GDP arányában kifejezett szintje a becslések szerint a 2018. évi 0,8 %-os hiányról 2019-ben 0,4 %-ra csökken, ezt követően pedig mérsékelt marad a hiányszint. A GDP-arányos államadósság az előrejelzés szerint 2018-ban és 2019-ben 9 % alatt marad, majd 2022-re 5,3 %-ra csökken. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista. A bevételbecsléseket érintő negatív kockázatok elsősorban néhány nem pontosan meghatározott és a programidőszakba tartozó összes évre kiható intézkedéshez kapcsolódnak.

                  (7)

                  2018-ra vonatkozóan az ajánlás szerint Észtországnak továbbra is teljesítenie kell a középtávú költségvetési célját. Ez alapján a nettó elsődleges államháztartási kiadások (7) nominális növekedési rátája legfeljebb 6,1 % lehet, ami azt jelenti, hogy a strukturális egyenlegnek a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékű romlása megengedett. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2018-ban némi eltérés lesz az említett követelménytől. 2019-ben, tekintettel Észtországnak a GDP 2,7 %-ának megfelelő előre vetített kibocsátási résére és a becsült potenciális növekedési ráta alatti előre vetített GDP-növekedésre, a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája nem haladhatja meg a 4,1 %-ot, összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott követelménymátrix által előírt, a GDP 0,6 %-ának megfelelő strukturális kiigazítással. A Bizottság 2018. évi tavaszi előrejelzése alapján változatlan szakpolitikai irányvonal esetén fennáll a kockázata annak, hogy Észtország 2019-ben, illetve együttvéve 2018 és 2019 során némileg eltér az előírt követelménytől. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Észtországnak készen kell állnia a további intézkedések meghozatalára, hogy 2018-ban és 2019-ben is biztosítsa a követelményeknek való megfelelést.

                  (8)

                  A jobb szolgáltatásnyújtással alátámasztott, megfelelőbb szociális biztonsági háló biztosítása továbbra is jelentős kihívás marad Észtország számára. Észtország az európai uniós átlagnál (a GDP mintegy 28 %-ánál) kevesebbet (a GDP mintegy 16 %-át) költ a szociális védelemre. A szociális transzfereknek a szegénység csökkentésére gyakorolt hatása javul, de továbbra is gyenge és még mindig nem éri el az európai uniós átlagot. Észtországban továbbra is magas a szegénységi ráta, különösen a fogyatékkal élők, az aktív kereső nélküli háztartások és az idősebbek, elsősorban az egyedül élők körében. A jövedelmi egyenlőtlenség a közelmúltbeli javulás ellenére továbbra is magasabb (2016-ban 5,6 %) az európai uniós átlagnál (2016-ban 5,2 %). Újabb lépések megtételére kerül sor annak érdekében, hogy a nagyobb családok megfelelő családtámogatásban részesüljenek, ami tovább csökkenti a relatív szegénységet a gyermekek körében. A foglalkoztatást helyettesítő támogatás szintjét megemelték a munkába való visszatérést ösztönző intézkedések kíséretében. A 115 EUR összegű nyugdíjkiegészítésnek az alacsony összegű nyugdíjjal rendelkező és egyedül élő személyek részére történő kifizetése volt az első lépés e csoport rendkívül magas szegénységi rátájának kezelése terén. A fogyatékkal és a fogyaték nélkül élők között a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyek arányában tapasztalt különbség (2016-ban 20,9 %) szintén magasabb volt az uniós átlagnál (10,1 %). A tartós ápolási-gondozási szolgáltatások finanszírozása nem áll összhangban az elöregedő népesség szükségleteivel. A folyamatban lévő közigazgatási reformnak a magas színvonalú szolgáltatásnyújtásra gyakorolt hatása még nem látható.

                  (9)

                  A nemek közötti 25,3 %-os bérszakadék továbbra is az egyik legmagasabb az EU-ban, bár csökkenő tendenciát mutat. A szülői szabadságot és a szociális ellátórendszert érintő közelmúltbeli változások előmozdítják a munka és a magánélet közötti egyensúlyt. E változások várhatóan ösztönzőt jelentenek a nők számára, hogy korábban visszatérjenek a munka világába és ezáltal hozzájáruljanak az Észtországban jellemző, nemek közötti bérkülönbség csökkentéséhez. A változtatásokat 2018 és 2020 között fogják végrehajtani. A szülői szabadságok rendszerére vonatkozó reform második szakaszáról szóló javaslat jelenleg tárgyalás alatt áll. Továbbra is lényeges ebben az összefüggésben és azon túl is a szociális partnerekkel való kapcsolattartás és kapacitásuk megerősítése, a rendkívül alacsony tagsági arányok fényében. A nemek közötti egyenlőségről szóló törvénynek a bérek átláthatóságának javítása érdekében javasolt módosításai még elfogadás előtt állnak, és elfogadásukat követően is csupán a közszektorbeli intézményekre lesznek alkalmazandók. A nemek közötti bérkülönbségek elemzését célzó eszköz kifejlesztésére várhatóan nem kerül sor 2019 előtt.

                  (10)

                  Észtország termelékenységének lassú növekedése a kutatás, a technológia és az innováció mérsékelt teljesítményének tudható be. 2016-ban az észt vállalatok kevesebb mint 0,5 %-a számolt be kutatási tevékenységekről, a vállalkozások kutatási és fejlesztési intenzitása pedig a GDP-nek csupán 0,7 %-át teszi ki, ami az 1,3 %-os uniós átlag fele. Ezen túlmenően az elmúlt években számottevő mértékben csökkent az innovációt mérő több mutató is, például az új termékeket és folyamatokat létrehozó vagy a vállalkozáson belül innovációs tevékenységet folytató kis- és középvállalkozások esetében. Jóllehet az ország gazdaságában előfordulnak magas hozzáadott értéket képviselő és tudásintenzív tevékenységek, a vállalkozások kutatási és fejlesztési intenzitása, a tudomány és az üzleti élet kapcsolata, valamint a vállalatok innovációs és technológiai kapacitása továbbra is csekély mértékű. A kutatásra, technológiára és innovációra fordított közkiadások hagyományosan az uniós átlag felett álltak. Problémákat vet fel ugyanakkor, hogy az állami kutatások terén nem megfelelően határozzák meg a prioritásokat. Észtország több intézkedést is hozott a gazdaság kutatási és innovációs teljesítményének ösztönzésére, de továbbra is kihívást jelent ezek hatásának maximalizálása.

                  (11)

                  A 2018. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte az észt gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2018. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2018. évi stabilitási programot, a 2018. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Észtországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak azoknak Észtország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy milyen mértékben felelnek meg az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (12)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2018. évi stabilitási programot, és véleményét (8) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Észtország 2018-ban és 2019-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  Biztosítsa, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 4,1 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. Javítsa a szociális védőháló megfelelőségét, elsősorban az idősebbek és a fogyatékkal élő személyek körében. Tegyen intézkedéseket a nemek közötti bérszakadék csökkentésére, többek között a magánszektorbeli bérek átláthatóságának javítása révén.

                  2.

                  Mozdítsa elő a kutatást és az innovációt, különösen az innovációs bázis kiszélesítését célzó hatékony ösztönzők biztosítása révén.

         Kelt Brüsszelben, 2018. július 13-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            H. LÖGER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

         (3)  HL C 179., 2018.5.25., 1. o.

         (4)  HL C 261., 2017.8.9., 1. o.

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (6)  A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

         (7)  A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint a munkanélküli ellátásra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás meghatározása négyéves időszakra való simítással történt. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

         (8)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.