               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.23.
            COM(2018) 408 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Spanyolország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Spanyolország 2018. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Spanyolország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Spanyolország 2018. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2018. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2018. március 22-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2017. november 22-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott, amelyet az Európai Tanács 2018. március 22-én hagyott jóvá. A Tanács 2018. május 14-én elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást (a továbbiakban: az euróövezetre vonatkozó ajánlás).

               (2)Mivel Spanyolország pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összefonódására, Spanyolországnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, melyet az alábbi 1–3. ajánlás tükröz.

               (3)A Spanyolországra vonatkozó 2018. évi országjelentést
                  5
                2018. március 7-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit 2018. március 7-én szintén közzétették
                  6
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Változatlanul sebezhetőséget okoz elsősorban az állami és a magánszektor nagymértékű külső és belső adósságállománya a magas munkanélküliség összefüggésében, és határokon átnyúló jelentőséggel bír. A 2013 óta többletet mutató folyó fizetési mérlegnek köszönhetően a külső egyensúly helyreállítása jól halad, amelyet alátámasztanak a kereskedelmi teljesítmény javítását szolgáló strukturális intézkedések. A nettó külső kötelezettségállomány azonban így is számottevő marad. A magánszektor adósságállománya is csökken a kedvező növekedési feltételek mellett, de a hitelállomány-leépítéssel tovább kell haladni. A jól működő pénzügyi szektor elősegíti a gazdasági tevékenységet. Az erőteljes nominális GDP-növekedés ellenére az államadósság GDP-hez viszonyított aránya csupán lassú ütemben csökken. A munkanélküliségi ráta továbbra is jelentős mértékben esett vissza, de még mindig nagyon magas, és a nagyfokú munkaerőpiaci szegmentáció gátolja a munkatermelékenység gyorsabb növekedését. A 2012 és 2015 közötti erőteljes reformlendületet követően az ajánlások végrehajtása terén korlátozottabb előrelépés történt. A jelenlegi gazdasági helyzet lehetőséget biztosít a függőben lévő reformszükségletek kezelésére annak érdekében, hogy a spanyol gazdaság ellenállóbbá váljon és fokozza a termelékenység növekedését.

               (4)Spanyolország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. Spanyolország a 2018. évi stabilitási programja alapján – a Spanyolországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2016. augusztus 8-i tanácsi határozatnak
                  7
                megfelelően 2018-ra tervezi kiigazítani a túlzott hiányt. Az államháztartási egyenleg a tervek szerint tovább javul, és 2021-re a GDP 0,1 %-át kitevő többletet fog elérni. A 2018. évi stabilitási program tartalmazza a parlamentnek április 3-án benyújtott költségvetési tervezetben foglalt valamennyi intézkedést, valamint az április végén bejelentett kiegészítő intézkedéseket. A strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú költségvetési célt a 2018. évi stabilitási program időhorizontján belül nem tervezik elérni. A 2018. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2018-ban várhatóan 97,0 %-ra, 2019-ben 95,2 %-ra, majd 2021-ben 89,1 %-ra csökken. A program makrogazdasági feltételezései megalapozottak. Összességében az államháztartási hiányra vonatkozó célok tervezett elérése továbbra is az erős gazdasági kilátásokra és a nominális GDP-nél kisebb mértékben növekvő kormányzati kiadásokra támaszkodik. A költségvetési célok elérését fenyegető kockázatok a bevételeknek a bizottsági előrejelzéshez képest erőteljesebb növekedéséhez és a kiadások nagyobb mértékű visszafogásához, valamint további függő kötelezettségek lehetséges megjelenéséhez kapcsolódnak.

               (5)A Tanács 2016. augusztus 8-án felszólította Spanyolországot, hogy 2018-ra szüntesse meg a túlzott hiányt, és mindenekelőtt biztosítsa, hogy a költségvetési hiány 2016-ban a GDP 4,6 %-ára, 2017-ben a GDP 3,1 %-ára, 2018-ban pedig a GDP 2,2 %-ára csökkenjen. A Tanács megítélése szerint az államháztartási egyenleg említett javulása összhangban állt a Bizottság 2016. tavaszi aktualizált előrejelzésével, amely szerint a strukturális egyenleg 2016-ban GDP-arányosan 0,4 %-kal romlik, 2017-ben és 2018-ban pedig egyaránt 0,5 %-kal javul. Spanyolország a 2016. augusztus 8-i tanácsi határozatban foglalt előírásoknak megfelelően 2017-ben a GDP 3,1 %-ának megfelelő államháztartási hiányt ért el. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2018-ban a GDP 2,6 %-ára csökken, ami a GDP 0,4 %-ával meghaladja a 2018. évi stabilitási programban szereplő és a Tanács által meghatározott államháztartási hiánycélt. A 2018. évi stabilitási programhoz képest a Bizottság előrejelzése szerint a kormányzati bevételek kisebb mértékben emelkednek és némileg magasabb kiadások keletkeznek. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg a parlamentnek április 3-án benyújtott, 2018. évi költségvetési törvénytervezetben foglalt hiánynövelő intézkedések fényében 2018-ban várhatóan a GDP 0,3 %-ával romlik és 2019-ben csak kis mértékben fog javulni. Ezért a 2018. évi költségvetési kiigazítás és a 2016–2018 közötti időszak kumulált összege várhatóan nem biztosított. Jóllehet a gazdasági expanzió támogatja a hiány csökkentését, ezt az előnyt nem használják fel az államháztartás strukturális megerősítésére. Ennek megfelelően Spanyolország aktualizált költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményében a Bizottság megállapítja, hogy a terv nagy vonalakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek, mivel a Bizottság 2018. évi előrejelzése szerint a túlzott hiány kiigazítása időben megtörténik, de expanzív.

               (6)2019 vonatkozásában, amennyiben megvalósul a túlzott hiány időben történő és tartós korrekciója, úgy Spanyolország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozik majd. Tekintettel Spanyolország 60 % feletti GDP-arányos államadósság-rátájára és a GDP-arányosan 2,3 %-os előre vetített pozitív kibocsátási résre, a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátájának
                  8
                legalább 0,3 %-kal kell csökkennie, összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott követelménymátrix által előírt, a GDP 1,0 %-ának megfelelő strukturális kiigazítással. Ugyanakkor vannak arra utaló jelek, hogy a gazdaság kihasználatlan kapacitását alábecsülik. 2019-ben továbbra is Spanyolországban várható az egyik legmagasabb munkanélküliségi ráta az EU-ban, amely – különösen a magánszektorban – visszafogja a bérnyomást, az infláció pedig várhatóan jóval 2 % alatt marad. Ez azt jelenti, hogy továbbra is megmarad a munkaerőpiaci pangás. Ezen túlmenően, még ha a kibocsátási rés valószerűségére vonatkozó bizottsági értékelés nem is tartja a közösen megállapított módszertanon alapuló, kibocsátási résre vonatkozó becsléseket valószínűtlennek, Spanyolország tekintetében a reális kibocsátási rés meglehetősen széles tartományát jelzi. Ennek alapján helyénvalónak tűnik a GDP 0,65 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazítás, amely a nettó elsődleges államháztartási kiadások 0,6 %-os maximális növekedési rátájának felel meg. A Bizottság tavaszi előrejelzése alapján változatlan szakpolitikai irányvonal esetén fennáll a kockázata annak, hogy 2019-ben jelentős lesz az eltérés az előírt költségvetési kiigazítási követelménytől. Ezenkívül Spanyolország 2019-ben várhatóan nem tesz eleget az átmeneti adósságszabály követelményeinek. Összességében a Tanács úgy véli, hogy Spanyolországnak készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket tegyen 2018-ban a megfelelés érdekében, valamint, hogy 2019-ben meg kell tennie a szükséges intézkedéseket a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében. Fontos lenne a rendkívüli bevételeknek az államadósság-ráta további csökkentésére való felhasználása.

               (7)Emellett 2016 augusztusában a Tanács arra is felszólította Spanyolországot, hogy hozzon intézkedéseket költségvetési keretrendszerének javítására annak érdekében, hogy növelje a költségvetési céloktól való eltérések megelőzését és korrekcióját szolgáló mechanizmusok automatizmusát, valamint erősítse meg a stabilitási törvény kiadási szabályának a költségvetési konszolidációhoz való hozzájárulását. A 2018. évi stabilitási program azonban nem számol be a hazai kiadási szabály megerősítésére irányuló tervekről. Olyan intézkedésekről sem tesz említést, amelyek fokoznák a törvényben a korrekciós és prevenciós mechanizmusok automatizmusát. A Tanács arra is felszólította Spanyolországot, hogy tegyen intézkedéseket a közbeszerzési szakpolitikai keret javítása érdekében. Spanyolország 2017 novemberében haladást ért el a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó új törvény elfogadása terén. Az új jogszabályok azonban csak akkor javíthatják a közbeszerzés hatékonyságát és átláthatóságát, ha azokat az új irányítási struktúra létrehozásával és a közbeszerzési eljárások ellenőrzési mechanizmusainak megerősítésével gyorsan és ambiciózusan hajtják végre valamennyi kormányzati szinten. Mindenekelőtt a közeljövőben elfogadásra kerülő nemzeti közbeszerzési stratégiának meg kell határoznia az új struktúrák által elvégzendő előzetes és utólagos ellenőrzéseket. 2017 júniusában a kormány megbízta a független költségvetési hatóságot, hogy egyes közszektorbeli támogatásokra vonatkozóan hajtson végre kiadási felülvizsgálatot. A Bizottság nyomon követi a felülvizsgálat végrehajtását, amely várhatóan 2019 elejére készül el.

               (8)Spanyolország 2018. április 27-én benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját és 2018. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (9)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  9
                23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést
                  10
               .

               (10)Spanyolországban továbbra is erőteljes ütemben nőtt a foglalkoztatás, amit a korábbi munkaerőpiaci reformok hatása és a bércsökkentés is alátámaszt. A munkanélküliségi ráta továbbra is csökken, azonban még mindig jelentős mértékben meghaladja az országban a válság előtt uralkodó szintjét, és a legmagasabbak között van az EU-ban. Ily módon számottevő mértékben állnak rendelkezésre a kiaknázatlan készségek, különösen a fiatal munkanélküliek körében. A több mint egy éve munkaviszonyban nem lévő munkanélküliek aránya csökken, de továbbra is ők teszik ki az összes munkanélküli számának közel felét. Spanyolország számos szakpolitikai kezdeményezést elfogadott, amelyek célja a tartósan munkanélküli személyek egyéni támogatásának kiterjesztése, valamint a fiatalok munkaerőpiacra való belépésének és foglalkoztathatóságának javítása, elsősorban az ifjúsági garancia kedvezményezettjei számának növelése révén. Ezen intézkedések hatékonysága attól is függ, hogy a regionális állami foglalkoztatási és szociális szolgálatok képesek-e személyre szabott támogatást nyújtani az álláskeresőknek, ami csak lassú ütemben javul. Lehetőség van a munkáltatókkal való szorosabb együttműködésre is, nevezetesen a foglalkoztatási szolgálatok által kezelt betöltendő álláshelyek arányának növelése, valamint az álláskeresők eredményesebb profilalkotása és a munkaadók igényeivel való összehangolása révén. Ugyanakkor fenn kell tartani a foglalkoztatási és szociális szolgálatok közötti koordináció javítására irányuló erőfeszítéseket, amelyek 2017-ben némi haladást értek el.

               (11)A határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók aránya a legmagasabbak között van az EU-ban, és többnyire fiatal és alacsony képzettségű munkavállalókat foglal magában. A határozott idejű szerződések gyakran rövid távra szólnak, és ritkán szolgálnak ugródeszkaként az állandó foglalkoztatás irányába. Széles körben elterjedt használatuk, beleértve a szezonális vagy ciklikus tevékenységeket kevésbé igénylő ágazatokat is, hátráltathatja a termelékenység gyorsabb növekedését, és gyakran a szociális ellátásokra való alacsonyabb jogosultságokkal és a szegénység magasabb kockázatával párosul. Míg a határozatlan idejű munkaszerződések az elmúlt két évben a foglalkoztatás nettó növekedésének százalékos arányában növekedtek, további intézkedésekre van szükség a határozott idejű munkaszerződések határozatlan időre történő alakításának ösztönzéséhez. A munkaerő-felvétel ösztönzését szolgáló rendszer továbbra is töredezett, és nem célozza hatékonyan a határozatlan idejű munkaviszony népszerűsítését. Spanyolország tervet fogadott el annak érdekében, hogy csökkentse a közszférában a határozott idejű munkaszerződések alkalmazásának mértékét. E terv végrehajtása csak most kezdődik, és fel kell gyorsulnia a 2019-re kitűzött 8 %-os cél eléréséhez. A munkaügyi felügyelőségek nagyobb kapacitással és hatékonysággal küzdenek a határozott idejű munkaszerződésekkel való visszaélés ellen, aminek következtében egyre több határozott idejűt határozatlan idejű munkaszerződéssé alakítottak át. Úgy tűnik azonban, hogy ez nem tántorítja el a munkáltatókat attól, hogy továbbra is széles körben használják a határozott idejű szerződéseket. A foglalkoztatás minőségének megvitatása céljából 2017 elején létrehozott háromoldalú kerekasztal-beszélgetés még nem járt konkrét javaslatokkal. A szociális partnereknek a szakpolitika kialakításába való bevonása fokozódott az elmúlt időszakban, de ez még tovább javítható.

               (12)A gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés hozzájárul ahhoz, hogy egyre kevesebben legyenek kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázatának, de arányuk még így is az uniós átlag felett marad, valamint hozzájárul a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez. Az aktív keresők körében tapasztalt szegénység különösen az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződéssel rendelkező tagokból álló háztartásokban jellemző. A gyermekek szegénységi rátája – bár csökkenő tendenciát mutat – továbbra is nagyon magas. A nyugdíjon kívüli szociális transzfereknek a szegénység csökkentésére gyakorolt hatása az uniós átlag alatt van és csökkenő tendenciát mutat. A garantált jövedelmi rendszereket az egyes régiók között a hozzáférés terén fennálló nagy különbségek jellemzik, valamint az, hogy a nemzeti rendszer több alrendszerre oszlik, amelyek az álláskeresők eltérő kategóriáit célozzák, és különböző közigazgatási szervek irányítása alatt állnak. Ennek következtében számos rászoruló nem részesül támogatásban. Még mindig nincs cselekvési terv a nemzeti és regionális garantált jövedelmi rendszerek hatékonyságát értékelő közelmúltbeli tanulmányt követően. A társadalombiztosítási kártya rendszerének elindítása átláthatóbbá teszi a szociális juttatásokat, és megkönnyíti a részvételt a kapcsolódó aktivizálási intézkedésekben, bár nem foglalkozik közvetlenül a meglévő rendszerek gyengeségeivel. A családi ellátások hatékonysága is alacsony, a lefedettség pedig egyenetlen. A spanyol nyugdíjrendszer fontos szerepet játszik az idős emberek életminőségének fenntartásában, és ily módon a fiatalabb generációkhoz viszonyítva esetükben jóval kisebb a szegénység kockázata. A jelenlegi nyugdíjak a bérekhez viszonyítva a legmagasabbak között vannak az EU-ban. Az idősödésről szóló, a közeljövőben megjelenő 2018. évi jelentés és a nyugdíjak megfelelőségéről szóló jelentés
                  11
                előrejelzései szerint a 2011. és 2013. évi reformok hosszú távon hozzájárultak a nyugdíjak fenntarthatóságának és viszonylagos megfelelőségének biztosításához. A nyugdíjak növekedése és a 2018. évi költségvetési tervezet elfogadási folyamata során javasolt fenntarthatósági tényező elhalasztása azonban megkérdőjelezi az említett reformok iránti elkötelezettséget. Ugyanakkor nem kezelik a jövőbeli nyugdíjasok jövedelmének megfelelőségével kapcsolatos fő kihívást, ami elsősorban a magas munkanélküliségi rátához és a munkaerőpiac szegmentációjához kapcsolódik.

               (13)A spanyol cégek innovációs kapacitását jellemző gyengeségek kezelése javíthatná termelékenységüket. Az innovációs teljesítményt és a termelékenység növekedését gátolja a kutatásba és fejlesztésbe történő beruházások tartósan visszafogott szintje, ami miatt nem valószínű, hogy teljesíthető az Európa 2020 stratégia 2 %-os nemzeti kutatási és fejlesztési intenzitási célértéke. Ezt a tendenciát erősíti a kutatásra és fejlesztésre szánt állami költségvetés alacsony és csökkenő végrehajtási aránya. Bár a nemzeti kutatási és innovációs politika irányítását részben az új állami kutatási ügynökség racionalizálta, a szakpolitikák kialakítása, végrehajtása és értékelése terén zajló nemzeti-regionális koordináció továbbra is gyenge. A támogatási programok és szakpolitikák hatékonyságának szisztematikus értékelésére szolgáló értékelési kultúra kialakítása lehetővé tenné a szakpolitikák megismertetését és szinergiákat teremtene a kormányzati szintek között.

               (14)A spanyol vállalkozások korlátozott innovációs kapacitása a készségkereslet és -kínálat közötti összhang hiányával is magyarázható, amely negatívan befolyásolja a termelékenységnövekedés hosszú távú potenciálját. Spanyolországban a munka világában széles körben elterjedt az alul- és a túlképzettség problémája. Annak ellenére, hogy az elmúlt évtizedben jelentősen javult a helyzet, a korai iskolaelhagyók aránya jóval meghaladja az uniós átlagot. Az oktatási eredményekkel együtt jelentős különbségek mutatkoznak a régiók között, és befolyásolhatják az esélyegyenlőséget. Az ezen egyenlőtlenségek kezelésére irányuló célzott programok eddig csak korlátozott hatást gyakoroltak. Az oktatási rendszer mélyreható reformjára irányuló nemzeti szociális és politikai paktum még tárgyalási szakaszban van. Eközben a tanárok szakmai fejlődését a határozott idejű munkaszerződések számának csökkentése és a képzésükhöz szükséges erőforrások növelése révén kell támogatni. Ugyanakkor a felsőfokú végzettséggel rendelkezők különösen nehezen találnak megfelelő, stabil munkahelyeket a munkaerőpiacon. Az oktatás és az üzleti élet közötti szorosabb együttműködés fokozhatja a fiatal diplomások munkaerőpiaci hozzáférését, miközben biztosítja a vállalkozások számára az innovációs kapacitásuk növeléséhez szükséges készségeket is. Ebben az összefüggésben az új nemzeti digitális stratégiára irányuló javaslat elismeri a digitális készségek javításának szükségességét. A kihívások az információs és kommunikációs technológiák terén jártas szakemberek alacsony számához, valamint az oktatási rendszer digitális készségek fejlesztésében játszott szerepének előmozdításához kapcsolódnak. A munkavállalók digitális készségek terén történő átképzése azt is lehetővé tenné, hogy a spanyol vállalkozások versenyképesek maradjanak az egyre inkább digitalizált gazdaságban.

               (15)Az üzleti környezetben tapasztalt szabályozási különbségek szintén szerepet játszanak a termelékenység korlátozott mértékű növekedésében. A jelenlegi körülmények között az üzleti környezetben tapasztalt szabályozási különbségek és korlátozások hozzájárulnak a magas árrések fenntartásához, a vállalatok és a munkavállalók földrajzi mobilitásának csökkentéséhez és a termelékenység növekedésének fékezéséhez. Az e kihívás megoldását célzó, a piac egységességéről szóló törvényt csak részben hajtották végre. Javítani kell a törvény regionális és helyi szintű végrehajtásának nyomon követését, és meg kell erősíteni az ágazatközi konferenciák szerepét. A törvény bevezette azt az elvet, hogy a terület egy részén bizonyos követelményeknek való megfelelés lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy az egész területen működjenek. A 2017-ben kihirdetett számos ítéletben az Alkotmánybíróság kimondta, hogy ez az elv semmis abban az esetben, ha a gazdasági tevékenységhez való hozzáférésre vagy annak gyakorlására vonatkozó közös vagy egyenértékű minimumszabályok hiányoznak. Ezen ítéletek fényében a következetes közös vagy egyenértékű szabványok létrehozása a teljes területen hozzájárulhat a törvény célkitűzéseinek megvalósításához. Emellett a végrehajtás minden szakaszában javítani kell a kormányzat különböző szintjei közötti együttműködést, hogy hatékonyabban lehessen kezelni a széttagoltság vállalkozásokra gyakorolt káros hatásait. Fel kell gyorsítani és be kell fejezni a minőségi jogalkotással foglalkozó bizottság munkáját, amelyet azért hoztak létre, hogy a jogszabályokat összhangba hozzák a szolgáltatásokra vonatkozó uniós vívmányokkal. Az egyes szabályozott szakmákat, például az építőmérnököket és építészeket érintő korlátozásokat a 2017 januárjában elfogadott szolgáltatási csomag is kiemelte, és ezek kezelésére eddig nem hoztak konkrét intézkedéseket
                  12
               .

               (16)Általánosságban elmondható, hogy az intézmények minőségének javítása fokozhatja a spanyol gazdaság iránti bizalmat, és felerősítheti a termelékenység növekedésének fokozására elfogadott intézkedésekből származó előnyöket. Előrelépés történt a politikai pártok finanszírozásának átláthatósága, valamint a vagyonnyilatkozatok és az összeférhetetlenség közzététele terén. Az üzleti környezet a korrupció elleni küzdelem terén elért eredményekből is részesült, bár ezen a területen továbbra is maradtak fenn aggályok. Az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének megítélése a polgárok és a vállalkozások körében is javult. Folyamatban vannak az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának további javítására irányuló erőfeszítések, és folytatni kell azokat. Bár e tág területen történt némi előrelépés, a kormányzat valamennyi szintjén továbbra is kihívást jelent az intézményekbe vetett bizalom erősítése.

               (17)A közlekedési, energia- és vízgazdálkodási infrastruktúra további fejlesztése előmozdítaná a területi kohéziót, a közös piacba való eredményesebb integrációt és a termelékenység növelését. A határokon átnyúló közlekedési és energiahálózatok, valamint a vízgazdálkodási infrastruktúra terén még nem valósult meg elegendő beruházás. Eredményesebben ki lehetne használni a személy- és teherszállítási vasúti infrastruktúrákat. A Spanyolországban, Portugáliában és Franciaországban meglévő különböző nyomtávok kritikus akadályt jelentenek a vasúti összeköttetés javítása szempontjából, bár a közelmúltban befejeződtek a nemzetközileg elterjedt szabványos nyomtávot használó új szakaszok. Hiányosságok tapasztalhatók az Atlanti-óceán és a Földközi-tenger partvidékén található fő kikötők és a szárazföldi ipari területek közötti tehervasúti összeköttetések terén is. Az elégtelen összeköttetés akadályozza továbbá a szorosabb integrációt az EU villamosenergia- és gázpiacain. További infrastrukturális beruházásokra van szükség a vízgazdálkodás javítása érdekében, például a szennyvízkezelés, a hálózatokban való szivárgás csökkentése és a vízellátás javítása érdekében. Ez környezeti, gazdasági és társadalmi előnyökkel járna Spanyolország számára.

               (18)A 2018. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a spanyol gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2018. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2018. évi stabilitási programot és a 2018. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (19)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a 2018. évi stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  13
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (20)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi, Spanyolországnak szóló 1–3. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Spanyolország 2018-ban és 2019-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa a túlzotthiány-eljárás keretében a 2016. augusztus 8-i tanácsi határozattal kiadott felszólításnak való megfelelést, többek között a költségvetési és közbeszerzési keretek valamennyi kormányzati szinten történő érvényesítését célzó intézkedések révén. Ezt követően biztosítsa, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 0,6 %-ot, ami a GDP 0,65 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A rendkívüli bevételeket használja fel az államháztartás adósságának csökkentésére.

               2.Biztosítsa, hogy a foglalkoztatási és szociális szolgálatok képesek legyenek hatékony támogatást nyújtani az álláskeresők számára, többek között a munkáltatókkal való jobb együttműködés révén. Segítse elő a határozatlan idejű munkaszerződések irányába történő átmenetet. Javítsa a családtámogatást és kezelje a garantált jövedelmi rendszerek között a lefedettségben mutatkozó különbségeket a nemzeti programok rendszerének egyszerűsítése és a regionális rendszerekhez való hozzáférés feltételei tekintetében fennálló eltérések csökkentése révén. Csökkentse a korai iskolaelhagyást és az oktatási eredmények regionális eltéréseit, különösen a diákok és a tanárok célzottabb támogatása révén.

               3.Növelje a kutatásra és innovációra irányuló közberuházásokat, és rendszeresen végezze el az e területre vonatkozó támogatási politikák értékelését annak érdekében, hogy azok hatékonyan működjenek. Fokozza az oktatás és a vállalkozások közötti együttműködést a készségkereslet és -kínálat között fennálló összhanghiány csökkentése érdekében. Folytassa a piac egységességéről szóló törvény végrehajtását annak biztosítása révén, hogy a gazdasági tevékenységekhez – különösen a szolgáltatások esetében – való hozzáférést és azok gyakorlását szabályozó előírások összhangban legyenek az említett törvény elveivel, valamint a közigazgatási szervek közötti együttműködés javítása révén.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 és P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        HL L 148., 2017.6.10., 38. o.

                     (8)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Európai Bizottság (2018), A nyugdíjak megfelelőségéről szóló 2018. évi jelentés: az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelősége az EU-ban, I. kötet és II. kötet, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság (SPB) és az Európai Bizottság (DG EMPL) által készített közös jelentés, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.16.
            COM(2018) 299 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó jegyzőkönyv megkötése céljából a Zöld-foki Köztársasággal folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni a Zöld-foki Köztársasággal megkötött fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó olyan új jegyzőkönyvről, amely kielégíti az uniós flotta igényeit, valamint összhangban van a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A hatályos fenntartható halászati partnerségi megállapodást az Európai Unió és a Zöld-foki-szigetek 2006. december 30-án kötötték meg.
                     1
                   A halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt, jelenleg hatályos négyéves jegyzőkönyv
                     2
                   2014. december 23-tól 2018. december 22-ig alkalmazandó. Megállapítja az uniós flotta részére biztosított halászati lehetőségeket, valamint az azokért az Unió és a hajótulajdonosok által fizetett pénzügyi hozzájárulásokat. A Zöld-foki-szigetek részére fizetendő éves uniós pénzügyi hozzájárulás összege az első 2 évben 550 000 EUR-t tesz ki, amelyből 275 000 EUR ágazati támogatásra van előirányozva; a pénzügyi hozzájárulás összege az utolsó 2 évben 500 000 EUR, amelyből 250 000 EUR ágazati támogatásra van elkülönítve.

               A Zöld-foki-szigetekkel kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás három tagállam (Spanyolország, Franciaország és Portugália) hajói számára biztosít halászati lehetőségeket a tonhal és egyes nagy távolságra vándorló fajok tekintetében. Az Európai Unió már most is a kétoldalú fenntartható halászati partnerségi megállapodások egész sorával rendelkezik Nyugat-Afrikában, nevezetesen ilyen megállapodást kötött Marokkóval, Mauritániával, São Tomé és Príncipével, Szenegállal, Libériával és Elefántcsontparttal.

                  A fenntartható halászati partnerségi megállapodások nemzetközi szinten elősegítik a közös halászati politika célkitűzéseinek előmozdítását, ugyanis biztosítják, hogy az uniós vizeken kívül zajló uniós halászati tevékenységek is az uniós jog alapján alkalmazandó elveken és előírásokon alapuljanak. Ezenkívül ösztönzik a tudományos együttműködést az Unió és partnere között, valamint a halászati erőforrásokkal való jobb gazdálkodás érdekében előmozdítják az átláthatóságot és a fenntarthatóságot. A nemzeti és külföldi flották által folytatott tevékenységek nyomon követésének, ellenőrzésének és felügyeletének támogatásával az irányítást is előmozdítják, finanszírozást biztosítanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem céljára, valamint hozzájárulnak a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődéséhez. E megállapodások megszilárdítják az Európai Uniónak a nemzetközi és regionális halászati szervezetek, különösen az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság tagjaként betöltött szerepét, mely utóbbi szervezet a térségben előforduló, nagy távolságra vándorló fajokhoz kapcsolódó állományvédelmi és -gazdálkodási feladatok ellátására jött létre a nemzetközi jog alapján.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Zöld-foki-szigetekkel létrejött megállapodás új jegyzőkönyvére irányuló tárgyalások összhangban vannak az EU-nak az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal összefüggésben folytatott külső tevékenységével, különös tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló uniós célkitűzésekre.

                  Helyi szinten a halászati partnerségi megállapodás ki fogja egészíteni az új migrációs partnerségi keret
                     3
                   kapcsán alkalmazott megközelítést, valamint a halászati ágazatban a gazdasági tevékenység élénkítésével hozzá fog járulni a Zöld-foki-szigetekről történő kivándorlás okainak kezeléséhez.

               2.AZ AJÁNLÁS JOGI ELEMEI

               •Jogalap

                  A határozat jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) az Unió külső tevékenységéről szóló ötödik része nemzetközi megállapodásokról szóló V. címének 218. cikke nyújtja, amely meghatározza az Unió és a harmadik országok közötti megállapodások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan, kizárólagos hatáskör.

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

                  A Bizottság 2017–2018-ban elvégezte a Zöld-foki-szigetekkel kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás hatályos jegyzőkönyvének utólagos értékelését, valamint a jegyzőkönyv lehetséges megújításának előzetes értékelését. Az értékelés következtetéseit külön bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza.

                  Az értékelés megállapította, hogy az EU tonhalhalászati ágazatának komoly érdeke fűződik a Zöld-foki-szigetek vizein folytatott halászathoz, és a jegyzőkönyv megújítása segítene a nyomon követés, az ellenőrzés és a felügyelet megerősítésében, továbbá elősegítené a térségben folytatott halászat megfelelőbb irányítását. Az értékelés arra is rávilágított, hogy a jegyzőkönyv megújítása az annak értelmében fizetett pénzügyi hozzájárulás jelentős összege miatt a Zöld-foki-szigetek számára is előnyös lenne.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az értékelés részeként konzultációra került sor a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel, egyes nemzetközi civil szervezetekkel, valamint a Zöld-foki-szigetek halászati közigazgatási szerveivel és civil társadalmi szervezeteivel. Zajlottak konzultációk a távolsági flottával foglalkozó tanácsadó testület keretében is.

               •A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A határozathoz csatolt, javasolt tárgyalási irányelvek értelmében ajánlott megadni a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazást. Az irányelvek szerint a jegyzőkönyvbe indokolt beilleszteni egy, az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezést.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az új jegyzőkönyv elő fogja írni egy pénzügyi hozzájárulás kifizetését a Zöld-foki-szigetek részére, amely összeegyeztethető a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel és különösen a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó költségvetési sor előirányzataival. A kötelezettségvállalások és a kifizetések éves összegei az éves költségvetési eljárás keretében kerülnek megállapításra, beleértve az év elején hatályba nem lépett jegyzőkönyvekre vonatkozó tartalékalapot
                  4
                is.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tárgyalások várhatóan 2018 második negyedévében kezdődnek meg.

               •A javaslat rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  – a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot a halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására a Zöld-foki-szigetekkel,

                  – az ügyben a Bizottságot jelölje ki az Unió főtárgyalójának,

                  – a Bizottság a tárgyalásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltaknak megfelelően a különbizottsággal egyeztetve folytassa le,

                  – a Tanács hagyja jóvá az ehhez az ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó jegyzőkönyv megkötése céljából a Zöld-foki Köztársasággal folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               Tárgyalásokat kell indítani a Zöld-foki-szigetekkel az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó jegyzőkönyv megkötéséről,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Zöld-foki-szigetekkel az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó jegyzőkönyv megkötéséről.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a külső halászati politikával foglalkozó tanácsi munkacsoporttal konzultálva és a Tanácsnak az e határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelvei alapján kell lefolytatni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                        az elnök

                     (1)

                        HL L 414., 2006.12.30., 36. o.

                     (2)

                        HL L 369., 2014.12.24., 3. o.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final, 2016.6.7.

                     (4)

                        40. költségvetési alcím (a tartalékokra vonatkozó 40 02 41 sor), a többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodásnak (2013/C 373/01) megfelelően.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.16.
            COM(2018) 299 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó jegyzőkönyv megkötése céljából a Zöld-foki Köztársasággal folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               MELLÉKLET

               Tárgyalási irányelvek az Európai Unió és a Zöld-foki-szigetek közötti új jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalásokhoz

               –A tárgyalások célja az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás jegyzőkönyvének megújítása, összhangban a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel, valamint a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló 2011. július 13-i bizottsági közleménnyel kapcsolatos, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               –Annak érdekében, hogy az új jegyzőkönyv elősegítse a fenntartható és felelősségteljes halászatot, és egyúttal kölcsönös előnyöket nyújtson az EU és a Zöld-foki-szigetek számára, a Bizottság a tárgyalások során a következő célokat tartja szem előtt:

               ·hozzáférés biztosítása a Zöld-foki-szigetek halászati övezetéhez, az uniós flotta számára az övezetben történő halászathoz szükséges engedélyek megszerzése, és ezáltal egyebek között az uniós gazdasági szereplők számára hozzáférhető fenntartható halászati partnerségi megállapodások hálózatának fenntartása;

               ·a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó állománygazdálkodási tervek figyelembevétele fenntartható halászati tevékenységek biztosítása, valamint az óceánpolitikai irányítás nemzetközi szinten történő támogatása céljából. Gondoskodni kell róla, hogy a halászati tevékenységek kizárólag a rendelkezésre álló erőforrásokra irányuljanak, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön figyelmet fordítva néhány érintett állomány nagy távolságra vándorló természetére;

               ·annak biztosítása, hogy az EU a halászati erőforrásokból megfelelő és az uniós flotta érdekeivel maradéktalanul összhangban álló mértékben részesüljön, amennyiben a szóban forgó erőforrások kiaknázásában más külföldi flották is érdekeltek, figyelembe véve az uniós flotta térségben folytatott tevékenységét, valamint a rendelkezésre álló legfrissebb és legjobb tudományos értékeléseket;

               ·az ágazati politika megerősítésére irányuló párbeszéd kialakítása a felelősségteljes halászati politika végrehajtásának előmozdítása érdekében, összhangban az ország fejlesztési céljaival, különösen azokkal, amelyek a halászati tevékenység irányítására, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a halászati tevékenységek ellenőrzésére, nyomon követésére és felügyeletére, valamint a tudományos szakvélemények kibocsátására vonatkoznak, továbbá a munkahelyteremtés előmozdítása, amely többek között segítséget nyújt a Zöld-foki-szigetekről való kivándorlás fő kiváltó okainak kezelésében;

               ·az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése a jegyzőkönyvbe;

               ·egy olyan rendelkezés beillesztése a jegyzőkönyvbe, amely kedvezményes hozzáférést biztosít az uniós flottának a Zöld-foki-szigetek halászati övezetéhez, és előírja, hogy minden külföldi flottára ugyanazok a műszaki feltételek alkalmazandók;

               –A halászati tevékenységek folyamatossága érdekében az új jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell egy, a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását előíró rendelkezést.

               –A jegyzőkönyvnek meg kell határoznia különösen:

               ·az uniós hajók számára biztosítandó halászati lehetőségeket kategóriánkénti bontásban;

               ·a pénzügyi hozzájárulást és annak fizetési feltételeit; valamint

               ·az ágazati támogatás hatékony végrehajtásához és rendszeres nyomon követéséhez kapcsolódó prioritásokat és mechanizmusokat.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.22.
            COM(2017) 801 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról szóló 2008/713/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról szóló 2008/713/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2008. július 8-án az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti 2008/713/EK tanácsi határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn
                  1
               . A Tanács megállapította, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által 2008 márciusában bejelentett adatok szerint az Egyesült Királyság államháztartási hiánya 2008/09-ben várhatóan eléri a GDP 3,2 %-át, így meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Továbbá a költségvetés 2008. márciusi közzétételét követően 2008. május 13-án bejelentették a személyi jövedelemadó 2008/09-re tervezett csökkentését, ami az érintett pénzügyi évben a tervezett hiány további várható növekedését jelezte. Ez az intézkedés a Bizottság szolgálatai 2008. tavaszi előrejelzésének fényében arra utalt, hogy 2008/09-ben a hiány eléri a GDP 3,5 %-át. A túlzott hiány nem minősült átmenetinek, mivel a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseinek becslése szerint – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve – 2009/10-ben a GDP 3,3 %-át kitevő hiány volt várható. A Tanács azt is megállapította, hogy a GDP-arányos államadósság jóval a 60 %-ban meghatározott referenciaérték alatt marad, bár az előrejelzések szerint 2009/10-ig emelkedő pályán lesz.

               (2)Ugyanazon a napon a Tanács a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett az Egyesült Királysághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb a 2009/10-es pénzügyi év végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács az eredményes intézkedések megtételének határidejeként 2009. január 8-át jelölte meg.

               (3)A Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltakra
                  2
               .

               (4)Elismerve, hogy az Egyesült Királyság 2009-10. évi költségvetési egyenlege egyfelől a GDP körülbelül 1,5 %-át kitevő – az európai gazdaságélénkítési tervre is megfelelő választ jelentő – intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a Tanács 2009. december 2-án az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott felülvizsgált ajánlásában azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2014-15-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Közelebbről, a Tanács azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2010/11 és 2014/15 között hajtsanak végre átlagosan évente a GDP 1¾ %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást annak érdekében, hogy a költségvetési hiány mértékét hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék. A Tanács 2009. december 2-i ajánlásában 2010. június 2-át állapította meg az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lévő, eredményes intézkedések határidejeként.

               (5)2010. július 6-án a Bizottság – a Bizottság 2010. évi tavaszi előrejelzése alapján – arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyság a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett.

               (6)A Szerződés 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2015. június 19-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásban foglaltakra
                  3
               . A Tanács megállapította, hogy a 2008–2009-es globális gazdasági és pénzügyi válság következtében az Egyesül Királyság reál GDP-jének növekedésében jelentős mértékű visszaesés volt tapasztalható, amely az államháztartást is megviselte. Az Egyesült Királyság ezt követően konszolidációs tervet hajtott végre, és a 2009/10-es és a 2014/15-ös pénzügyi évek között a GDP százalékában kifejezett költségvetési hiány évről évre csökkent. Ezzel szemben a GDP-arányos államadósság ezalatt az időszak alatt tovább nőtt, főként az államháztartási hiányból adódóan, ám hozzájárultak ehhez a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozások is. A Tanács azt a következtetést vonta le, hogy az előirányzott és végrehajtott költségvetési konszolidációs program ellenére az Egyesült Királyság 2014–2015-ig nem szüntette meg a túlzott hiányt. Emellett az Egyesült Királyság nem teljesítette a Tanács által 2009. december 2-án elfogadott, a GDP 1,75 %-át kitevő átlagos éves költségvetési kiigazításra vonatkozó ajánlást sem.

               (7)Ugyanazon a napon a Tanács a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett az Egyesült Királysághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb a 2016/17-es pénzügyi évig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlás szerint az Egyesült Királyságnak 2015/2016-ban a GDP 4,1 %-át, 2016/2017-ben pedig a GDP 2,7 %-át kitevő államháztartási hiányt kellett elérnie, ami a Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015/2016-ban a GDP 0,5 %-át, 2016/2017-ben 1,1 %-át kitevő éves javulásának felelt meg.

               (8)2015. november 16-án a Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Királyság a 2015. június 19-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett a túlzott hiány 2016/17-ig történő kiigazításának irányába.

               (9)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló 12. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet
                  4
                3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

               (10)A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket
                  5
               .

               (11)Az Egyesült Királyság 2017. szeptemberi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2017. évi konvergenciaprogram és a Bizottság 2017. őszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

               –Az Egyesült Királyság az elmúlt évek során megfelelt az államháztartási hiányra vonatkozóan az ajánlásokban meghatározott céloknak. A nominális államháztartási hiány – a GDP 10 %-ának megfelelő szinten való 2009/10-es tetőződését követően – tartós csökkenést mutatott, és 2015/16-ban 4 %-ra, 2016/17-ben pedig 2,3 %-ra esett vissza, a Tanács 2015. június 19-i ajánlásával összhangban. Az időszak alatt végrehajtott költségvetési konszolidáció főként a kiadásokon alapult: a teljes folyó kiadás a 2009/10-ben a GDP 42,9 %-át kitevő szintről 2016/17-ben a GDP 38 %-ára csökkent. Ugyancsak hozzájárult ehhez – bár kisebb mértékben – az is, hogy az államháztartási bevételi hányad GDP 37,4 %-át elérő 2009/10-es szintről 2016/17-ban a GDP 38,6 %-ára nőtt.

               –Az Egyesült Királyság hatóságai által 2017. április 27-én benyújtott, a 2016/17 és 2021/22 közötti időszakra vonatkozó 2016/17. évi konvergenciaprogam előrejelzése azzal számolt, hogy az államháztartási hiány 2017/18-ban a GDP 2,8 %-ára növekszik, majd 2018/19-ben a GDP 1,9 %-ra csökken. Ez az előrejelzés a 2016/17-re tervezett 2,7 %-os államháztartási hiányon alapult, amint ezt az Egyesült Királyság hatóságai által 2017 márciusában a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozóan bejelentett adatok feltüntették. A konvergenciaprogam benyújtása óta a nemzeti statisztikai hivatal (ONS) lefelé módosította a 2016/17-es államháztartási hiányra vonatkozó becslését, a GDP 2,3 %-ában határozva meg azt. Miközben az Egyesült Királyság hatóságai ezután nem nyújtottak be frissített előrejelzést az államháztartási hiányról, a Bizottság 2017. őszi előrejelzésében változatlan politikát feltételezve 2017/18-ra 2,5 %-os, 2018/19-re 1,8 %-os, 2019/20-ra pedig 1,3 %-os hiányt jelez. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

               –A Bizottság 2017. őszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg 2008/09 és 2016/17 között a GDP 3,2 %-ának megfelelő mértékben javul.

               –Az Egyesült Királyság bruttó államadósság-rátája jelentősen nőtt azóta, hogy a Tanács 2008. július 8-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A GDP-arányos államadósság a GDP 41 %-át kitevő 2007/08-as szintről 2016/17-ben 86,8 %-ra nőtt, tükrözve, hogy az érintett időszakban a nominális államháztartási hiány magasabb szintű volt, továbbá a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozásokra került sor. A Bizottság 2017. őszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2016/17-ben tetőzik, majd 2019/20-ban várhatóan fokozatosan 82,9 %-ra csökken.

               (12)A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

               (13)A Tanács véleménye szerint az Egyesült Királyságban fennálló túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2008/713/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               (14)A túlzott hiány megszüntetését követő pénzügyi évtől, azaz 2017/18-tól az Egyesült Királyság a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia a minimális középtávú költségvetési cél felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az átfogó értékelésből az következik, hogy az Egyesült Királyságban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

               2. cikk

               A 2008/713/EK határozat hatályát veszti.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2008/713/EK határozata (2008. július 8.) a túlzott hiány fennállásáról az Egyesült Királyságban (HL L 238., 2008.9.5., 5. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2009/409/EK határozata (2009. április 27.) a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése szerinti, 2008. július 8-i tanácsi ajánlásra válaszul az Egyesült Királyság által hozandó eredményes intézkedések tényleges megtételének a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban való megállapításáról (HL L 132., 2009.5.29., 11. o.).

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2015/1098 határozata (2015. június 19.) a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról (HL L 180., 2015.7.8., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

                     (5)

                        „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” c. útmutatóval (2012. szeptember 3.) összhangban. Lásd:
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.22.
            COM(2017) 802 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
            {SWD(2017) 603 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Tanács 2017. június 16-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és ugyanezen a napon kibocsátott ajánlásában azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  2
                nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg
                  3
               . Románia továbbá azt az ajánlást kapta, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2017. október 15-ig tegyen jelentést az ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (2)A Tanács 2017. július 11-én azt ajánlotta Romániának, hogy 2017-ben biztosítsa a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról szóló, 2017. június 16-i tanácsi ajánlásnak való megfelelést
                  4
               . 2018 tekintetében Románia azt az ajánlást kapta, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban hajtson végre további jelentős költségvetési kiigazítást középtávú költségvetési célja, a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 4,3 %-os nominális növekedését jelenti 2018-ban. Ez a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg.

               (3)A Bizottság 2017. szeptember 26-án és 27-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatás tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak, megállapításairól 2017. október 24-én jelentésben számolt be a Tanácsnak, és azokat nyilvánosságra hozta.

               (4)A román hatóságok 2017. október 13-án jelentést nyújtottak be a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán hozott eredményes intézkedésekről. Mivel a román hatóságok által a meghozott intézkedésekről szóló jelentésükben benyújtott információk és az átfogó értékelés a 2017. őszi előrejelzésen alapult, a Tanács [XX]-án/-én megállapította, hogy Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlást követően nem tett eredményes intézkedéseket.

               (5)Románia a magas gazdasági növekedés és a pozitív gazdasági rés mellett prociklikus költségvetési politikát folytat. A strukturális egyenleg 2017-ben a becslések szerint a GDP 2,3 %-ának megfelelő mértékben tér el a középtávú költségvetési céltól. Következésképpen, és az eredményes román intézkedések hiányában az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján célszerű módosított ajánlásokat tenni Romániának a meghozandó megfelelő intézkedésekről.

               (6)A Bizottság 2017. őszi előrejelzésében szereplő, kibocsátási résre vonatkozó adatok alapján 2017-ben és 2018-ban rendes gazdasági körülmények állnak fenn Romániában. Románia adósságrátája a GDP 60 %-ában meghatározott küszöbérték alatt van. Az 1466/97/EK rendelet és az aktuális gazdasági helyzetet, illetve a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő, közös megállapodás szerinti, és az esetleges fenntarthatósági aggályokat is figyelembe vevő korrekciós mátrix által előírt strukturális kiigazítás legalább a GDP 0,5 %-ának felel meg.

               (7)A Bizottság előrejelzése szerint Románia strukturális hiánya 2017-ben a GDP 1,1 %-ára nő, miközben a 2017. június 16-i ajánlás a GDP legalább 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazítást kért. Emellett Románia hiánya 2017-ben a 2017. őszi bizottsági előrejelzés szerint a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciahiány szintjén marad, 2018-ban pedig jelentősen átlépi azt.

               (8)A Tanács által 2017. július 11-én ajánlott, a GDP 0,5 %-át kitevő kiigazítást kiegészítve további kiigazítás szükséges ahhoz, hogy Románia a 2016-ban és 2017-ben bekövetkezett eltérés után visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára. A középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagyságrendje miatt a GDP 0,3 %-át kitevő további kiigazítás tűnik megfelelőnek, amely felgyorsítja a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót. A 2018. évi strukturális egyenleg 0,8 %-os GDP-arányos javulására vonatkozó elvárás összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 3,3 %-os 2018. évi nominális növekedésével.

               (9)A Bizottság 2017. őszi előrejelzése 2018 tekintetében a strukturális egyenleg további, a GDP 1 %-ának megfelelő mértékű romlását valószínűsíti. Következésképpen a 2018. évi 0,8 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a 2018 tekintetében a Bizottság 2017. őszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest összesen a GDP 1,8 %-át kitevő strukturális kiigazításra van szükség.

               (10)A Bizottság 2017. őszi előrejelzése 2018 tekintetében a GDP 3,9 %-ának megfelelő államháztartási hiánnyal számol, ami meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2017-es előre jelzett eredményhez képest a GDP 0,8 %-át kitevő előírt strukturális kiigazítás azt is biztosítaná, hogy Románia 2018-ban betartsa a GDP-arányos államháztartási hiány 3 %-os küszöbértékét.

               (11)Az ezen ajánlásban 2018 tekintetében megfogalmazott követelmények felülírják a Romániának címzett 2017. július 11-i tanácsi ajánlásban szereplő költségvetési ajánlások megfelelő elemeit.

               (12)Romániának 2018. április 15-ig – lehetőleg az 1466/97/EK rendelet 7. cikke szerint benyújtott konvergenciaprogramja részeként – jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (13)Ezt az ajánlást nyilvánosan közzé kell tenni.

               AJÁNLJA, HOGY:

               ROMÁNIA

               1.hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami 2018-ban a GDP legalább 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és a tagállamot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja;

               2.az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel. A költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon kell biztosítani az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

               3.2018. április 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (3)

                        A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács ajánlása (2017. július 11.) Románia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2017. évi stabilitási programját (HL C 261., 2017.8.9., 98. o.).