title: A Tanács ajánlása (2021. november 16.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről 2021/C 464/01

text:
               2021.11.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 464/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2021. november 16.)
      az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről
      (2021/C 464/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (6) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvre,
      tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),
      tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  A (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben ütemezi az említett határozat mellékletében foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítését két egymást követő kezdeti szakasz során (2018–2020 és 2021–2025), és az egyes szakaszok kezdetekor részletesen meghatározza a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó konkrétabb célokat.

                  (2)

                  A Tanács 2018. október 15-én elfogadott egy, a PESCO keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről, valamint a 2018–2020-as és a 2021–2025-ös szakaszra vonatkozó konkrétabb célok meghatározásáról szóló ajánlást (2) (a továbbiakban: a 2018. október 15-i ajánlás).
                  A 2018. október 15-i ajánlás 4. és 27. pontjával összhangban a Tanácsnak a 2021–2025-ös időszakra vonatkozóan el kell fogadnia a konkrétabb célok második csomagját. A PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetésekben foglaltak szerint a Tanácsnak a következő szakasz elején, 2021-ben felül kell vizsgálnia az említett ajánlást azzal a céllal, hogy a PESCO stratégiai felülvizsgálatával összhangban meghatározza a PESCO következő, 2021–2025-ös szakaszára vonatkozó célkitűzéseket és konkrét elérendő eredményeket.

                  (3)

                  A 2020. november 20-i következtetések fényében a PESCO következő szakaszára (2021–2025) vonatkozó célkitűzések és konkrét elérendő eredmények meghatározásakor figyelembe kell venni a koordinált éves védelmi szemlében (CARD) foglalt megállapításokat és ajánlásokat.

                  (4)

                  A (KKBP) 2020/1639 tanácsi határozattal (3) összhangban kivételes esetben harmadik állam is felkérhető egy adott PESCO-projektben való részvételre, részvételével jelentős értéktöbblettel nyújtva a projekt szempontjából, továbbá hozzájárulva a PESCO és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) megerősítéséhez, valamint a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez.

                  (5)

                  A Tanácsnak ezért új ajánlást kell elfogadnia, és hatályon kívül kell helyeznie a 2018. október 15-i ajánlást,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      I.   Cél és hatály

                  1.

                  Tekintettel a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetésekre, a 2025-ig tartó második kezdeti szakasz átfogó célja a részt vevő tagállamok által egymás felé tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése lesz, többek között a PESCO-ról szóló értesítés (4) szerinti teljes körű, koherens haderőcsomag kidolgozása révén, amely hozzájárul az uniós ambíciószint teljesítéséhez. A tagállamoknak a stratégiai iránytűvel összefüggésben részletesebben ki kell dolgozniuk ezt a teljes körű, koherens haderőcsomagot (5).

                  2.

                  Ezen ajánlás célja, hogy közös megközelítést biztosítva lehetővé tegye, hogy a részt vevő tagállamok teljesíteni tudják a (KKBP) 2017/2315 határozat mellékletében foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásokat. A vonatkozó adatok teljes köre, köztük ütemtervek alapján elő kell segítenie az említett határozat 6. cikkében meghatározott éves értékelési folyamatot. Annak érdekében, hogy segítse a részt vevő tagállamokat a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének megtervezésében és abban, hogy megkönnyítsék a PESCO keretében elért eredményeknek az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) jelentésében való értékelését, ez az ajánlás köztes célokat, mérföldköveket tartalmaz, az előrehaladás mérésére alkalmas, kapcsolódó mutatókkal együtt, többek között az operatív kötelezettségvállalások tekintetében, annak érdekében, hogy a tagállami eszközök és képességek keretein belül méltányos részesedést biztosítson a KBVP-missziókra és -műveletekre irányuló haderő-generálás tekintetében. Az említett adatokat a részt vevő tagállamoknak évente kell az említett határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgált és – adott esetben – aktualizált nemzeti végrehajtási tervükben ismertetniük. A 2013/488/EU tanácsi határozatban (6) foglalt biztonsági szabályok is alkalmazandók a nemzeti végrehajtási tervek és – a bennük foglalt információk alapján – az egyéb releváns dokumentumok tekintetében. A PESCO titkárságának támogatása mellett a részt vevő tagállamoknak a PESCO és az egyéb védelmi vonatkozású kezdeményezések – így például a CARD – összefüggésében előírt és biztosított információk tekintetében gondoskodniuk kell az átláthatóságról az összes részt vevő tagállam körében, valamint tovább kell fokozniuk az összhangot és a következetességet. Az adminisztratív terhek csökkentése és a nemzeti végrehajtási tervek színvonalának javítása érdekében tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni a különböző védelmi vonatkozású kezdeményezések közötti összhangot, így például a tagállami jelentések tekintetében is. E munka során figyelembe kell venni a PESCO első kezdeti szakaszának (2018–2020) végén, különösen a kapcsolódó stratégiai felülvizsgálati folyamat keretében levont tanulságokat.

                  3.

                  Ezen ajánlás a (KKBP) 2017/2315 határozat mellékletében foglalt kötelezettségvállalásokkal összhangban – azok módosítása, illetve új kötelezettségvállalások bevezetése nélkül – iránymutatást nyújt a 2021–2025-ös szakaszra vonatkozó, említett kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezésére vonatkozóan, továbbá konkrétabb célokat határoz meg minden egyes kötelezettségvállalás tekintetében, kiemelve, hogy a részt vevő tagállamoknak mielőbb végre kell hajtaniuk az említett kötelezettségvállalásokat, különösen a 2020-ig teljesítendőket.

                  4.

                  A II. szakaszban említett, egyes meghatározott kötelezettségvállalásokra vonatkozó, adott esetben az előrehaladás mérésére alkalmas mutatókat is tartalmazó konkrétabb célok lehetővé teszik majd, hogy a részt vevő tagállamok strukturált és átlátható módon tervezzék meg, hogy miként teljesítik a szigorúbb kötelezettségvállalásokat, továbbá hogy részletes és értékelhető információkat nyújtsanak nemzeti végrehajtási tervükben az egyes kötelezettségvállalások teljesítése terén elért eredményekről. Biztosítani kell, hogy a PESCO stratégiai felülvizsgálatában említetteknek megfelelően a részt vevő tagállamok között rendszeres párbeszédre kerülhessen sor a Tanács megfelelő előkészítő szerveiben, különösen azon területek vonatkozásában, ahol az erőfeszítéseket fenn kell tartani vagy fokozni kell.

                  5.

                  A cél a meglévő, pontosabb célkitűzések kiigazítása az első kezdeti szakasz során szerzett tapasztalatok alapján annak elősegítése érdekében, hogy amint lehetséges, de legkésőbb 2025 végéig a részt vevő tagállamok jobb konkrét eredményeket érjenek el, és könnyebbé váljon a végrehajtás a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani – többek között projektszinten – a javításra szoruló területekre, a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló következtetésekkel összhangban, valamint annak biztosítására, hogy az előrelépés a két egymást követő kezdeti szakaszon (2018–2020 és 2021–2025) túl is folyamatos legyen. A két, egymást követő kezdeti szakasz végén, 2025-ben a Tanács stratégiai felülvizsgálatot végez majd, amelynek során értékeli az egyes részt vevő tagállamok által tett, a (KKBP) 2017/2315 határozatban foglalt szigorúbb PESCO-kötelezettségvállalások teljesítését, és a PESCO keretében elért eredmények fényében aktualizálni és szükség esetén fokozni fogja ezeket a kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy azok tükrözzék az uniós biztonsági környezet változásait, az Unió műveleti igényeit, valamint a tagállami és az uniós képességfejlesztési prioritásokat. Ezzel összefüggésben 2026 elején, a fent vázolt stratégiai felülvizsgálatot követően a Tanácsnak el kell fogadnia a konkrétabb célok harmadik – szükség szerint aktualizált és megerősített – csomagját, figyelembe véve a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontját.

            II.   A kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezése konkrétabb célok meghatározásával
      1–5. kötelezettségvállalás

                  6.

                  1. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben pontos pénzügyi adatokat kell megadniuk arról, hogy az előző évhez képest reálértéken – többek között abszolút számokban – megadva hogyan alakultak a védelmi összkiadásaik (7), demonstrálva a kiadások rendszeres növelésére irányuló terv meglétét. E tekintetben a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben meg kell adniuk továbbá az elkövetkező évekre vonatkozó, nemzeti szinten jóváhagyott kiadási előrejelzéseiket. Azon részt vevő tagállamoknak, amelyek NATO-tagok is és a védelmi kiadásokra vonatkozó megfelelő NATO-iránymutatásban foglaltaknak megfelelő vagy azokat meghaladó kiadásokat eszközölnek, jelezniük kell azon szándékukat, hogy fenntartják-e vagy módosítják védelmi kiadásaik ezen szintjét. A nemzeti végrehajtási tervek összefüggésében a védelmi kiadásokra (8) vonatkozó megfelelő hatályos NATO-iránymutatásokban foglaltak teljesítésére tett erőfeszítéseket, illetve az említett iránymutatásokban foglaltak fenntartását vagy meghaladását e szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló pozitív tendenciának kell tekinteni. A nemzeti végrehajtási tervekben megadott információk alapján a főképviselő éves jelentésében – a (KKBP) 2017/2315 határozat 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban – részletes áttekintés is szerepelni fog a védelmi kiadások alakulásáról, a részt vevő tagállamok szerinti bontásban.

                  7.

                  2. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamok mindegyikének nemzeti végrehajtási tervében pontos pénzügyi adatokat kell megadnia azzal kapcsolatban, hogy hogyan szándékozik hozzájárulni a védelmi beruházásokra vonatkozó 20 %-os közös referenciaértékhez (9). Ezen információk keretében az előző évhez viszonyított növekedés előrejelzését reálértéken, a teljes védelmi költségvetés százalékában kifejezve kell megadni. A számadatoknak tartalmazniuk kell a védelmi beszerzésekre és a kutatás-fejlesztésre (K+F) irányuló beruházásokat. Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyeknek a kiadásai már elérték vagy meghaladták a (közös) referenciaérték szintjét, jelezniük kell, hogy fenntartani vagy módosítani tervezik-e ezt a kiadási szintet.

                  8.

                  3. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben részletes tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy hogyan és milyen eszközökkel törekednek a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számának, méretének és hatásának növelésére, költségvetési számadatokat és azon konkrét projekteket is megemlítve, amelyek uniós pénzügyi támogatásban részesülnek vagy részesültek. E tekintetben a részt vevő tagállamok mindegyikének pontos pénzügyi adatokat kell megadnia arra vonatkozóan, hogy hogyan szándékozik hozzájárulni ahhoz, hogy reálértéken megvalósuljon a felszerelések európai együttműködésen alapuló beszerzésére vonatkozó közös referenciaérték (a felszerelésekkel kapcsolatos összkiadások 35 %-a) és az európai együttműködésen alapuló, védelmi célú kutatásra és technológiára (K+T) vonatkozó közös referenciaérték (a védelmi célú K+T összkiadások 20 %-a). Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyeknek a kiadásai már elérték ezeket a szinteket, jelezniük kell, hogy fenntartani vagy módosítani tervezik-e ezeket a kiadási szinteket.

                  9.

                  4. kötelezettségvállalás: az évről évre történő tényleges előrehaladás nyomon követésének elősegítése érdekében a részt vevő tagállamok mindegyikének nemzeti végrehajtási tervében egyértelmű és pontos pénzügyi adatokat kell megadnia arra vonatkozóan, hogy – a védelmi összkiadásoknak a védelmi célú K+T-re fordított részarányában – miként fog hozzájárulni a védelmi összkiadások 2 %-ának (közös referenciaérték) megközelítéséhez, a kiadási előrejelzéseket is beleértve.

                  10.

                  5. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamokat ösztönözzük arra, hogy a fent meghatározott konkrétabb célok fényében nemzeti végrehajtási tervükben minden évben osszák meg azokat a tapasztalataikat, amelyeket az 1–4. kötelezettségvállalás teljesítésének tervezése és a teljesítéshez való hozzájárulás terén szereztek. 2025 végén a nemzeti végrehajtási tervekben megadott kiadási adatok alapján sor kerül majd e kötelezettségvállalások felülvizsgálatára annak érdekében, hogy – a Tanács általi jóváhagyás érdekében – szükség szerint ki lehessen igazítani az ezekhez a kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó mutatókat és célokat.

            6–11. kötelezettségvállalás

                  11.

                  6. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamok nemzeti döntéshozataluk, prioritásmeghatározásuk és védelmi tervezésük elősegítése és koherensebbé tétele érdekében 2025-re szisztematikusabban fogják figyelembe venni és még inkább ki fogják használni az uniós képességfejlesztési eszközöket és kezdeményezéseket – így például a képességfejlesztési tervet és a CARD-ot –, amelyek biztosítják az eredmények koherenciáját a vonatkozó NATO-folyamatok viszonylatában, amennyiben a követelmények átfedik egymást, elismerve ugyanakkor a két szervezet eltérő jellegét, valamint felelősségi körüket és tagságukat. Ez azt jelentené, hogy a tagállamoknak hangsúlyozniuk kell az Unión belüli képességfejlesztésben betöltött érdemi szerepüket, többek között azáltal, hogy a CARD megállapításainak és ajánlásainak tükrében megjelölik az Unión belüli, együttműködésen alapuló védelmi képességi tevékenységek fejlesztésének előnyben részesített területeit. E célból a részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy – többek között nemzeti prioritásmeghatározás útján – miként hajtják végre a képességfejlesztési tervből származtatott uniós képességfejlesztési prioritásokat, valamint fel kell vázolniuk az elkövetkező években megvalósítandó prioritásaikkal kapcsolatos terveiket és céljaikat.

                  12.

                  7. kötelezettségvállalás: minden részt vevő tagállamnak nemzeti végrehajtási tervében évente jeleznie kell, hogy miként vették igénybe a lehető legjobban a rendelkezésre álló uniós eszközöket és folyamatokat, továbbá hogy miként tervezi az e tekintetben való továbbhaladást. Ez magában foglalja a CARD folyamatának támogatását, többek között az összes kért releváns információ rendelkezésre bocsátásával, a CARD keretében folytatott kétoldalú párbeszédek lebonyolításával és – lehetőség szerint – a nemzeti védelmi felülvizsgálatok eredményeinek megosztásával. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy miként hajtották végre, és/vagy miként tervezik felhasználni az elfogadott CARD-jelentésekben szereplő, megvalósítható ajánlásokat.

                  13.

                  8. kötelezettségvállalás: éves szinten a részt vevő tagállamok a lehető legjobban igénybe veszik az Európai Védelmi Alapot az együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektjeik támogatására. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben meg kell jelölniük, hogy a képességfejlesztési terv és a CARD kiemelt területei alapján jóváhagyott mely uniós képességfejlesztési prioritások tekintetében részesültek uniós pénzügyi támogatásban, illetve mely uniós képességfejlesztési prioritások esetében számolnak uniós pénzügyi támogatás igénybevételének lehetőségével, valamint – a lehetőségekhez mérten – azt, hogy milyen részarányt képviselnek azok a nemzeti védelmi beruházások, amelyekre az ilyen együttműködésen alapuló projektek vonatkozásában kötelezettséget vállaltak vagy kötelezettséget terveznek vállalni. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell továbbá a nemzeti képességfejlesztési erőfeszítéseikhez nyújtott uniós támogatás felhasználhatóságát és hozzáadott értékét. Ezenkívül, a meghatározott uniós hozzáadott értékkel rendelkező, együttműködésen alapuló projektek tekintetében a részt vevő tagállamoknak 2025 végére jelezniük kell abbéli szándékukat, hogy biztosítják a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés (2017–2019), az európai védelmi ipari fejlesztési program (2019–2020), valamint az Európai Védelmi Alap eredményeinek a nyomon követését.

                  14.

                  9. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak össze kell állítaniuk a PESCO keretében és az egyéb keretek között a képességfejlesztési tervvel összhangban folyó, együttműködésen alapuló megfelelő képességfejlesztési projektek jegyzékét, továbbá jelezniük kell a követelmények harmonizálása tervezett megkezdésének és befejezésének időpontját. A tervezett és megvalósítani szándékozott projektek esetében is jelezni kell a képességek tekintetében fennálló követelmények harmonizálásának előirányzott kezdetét. Ezeket az adatokat meg kell adni az elkövetkező évekre vonatkozóan, különös hangsúlyt helyezve a képességfejlesztési terv alapján azonosított, a képességek tekintetében fennálló hiányosságok megszüntetésére, a CARD figyelembevételével.

                  15.

                  10. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben konkrét példákkal megjelölve – így például kiképzés és oktatás, gyakorlatok, katonai bázisok és logisztikai támogatás – fel kell térképezniük azokat a képességeket és létesítményeket, amelyeket a többi részt vevő tagállam általi közös használat céljára rendelkezésre szándékoznak bocsátani és biztosítani terveznek, megjelölve azt is, hogy ezek közül melyek állnak rendelkezésre műveletek esetén is. A részt vevő tagállamok a nemzeti végrehajtási tervükben feltérképezhetik azt is, hogy a más részt vevő tagállamok által felajánlott mely képességek – így például infrastruktúra – képezhetik együttműködés alapját. A nemzeti végrehajtási tervekben jelezni kell, hogy az ilyen együttműködéssel hogyan lehetne optimalizálni a rendelkezésre álló erőforrásokat és javítani átfogó hatékonyságukat, többek között a potenciális megtakarításokra vonatkozó információk megadásával, amennyiben vannak ilyen információk. A részt vevő tagállamoknak használniuk kell az együttműködési adatbázist (CODABA), különösen annak érdekében, hogy ily módon információcserét tudjanak folytatni az e tekintetben releváns védelmi terveikkel és érdekeikkel kapcsolatban. A részt vevő tagállamoknak rendszeresen információkat kell feltölteniük ebbe az adatbázisba, és e feltöltésekről be kell számolniuk nemzeti végrehajtási tervükben.

                  16.

                  11. kötelezettségvállalás: a részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként fogják fokozni a kibervédelmi együttműködésüket, többek között már meglévő kezdeményezéseken vagy együttműködésen alapuló új tevékenységeken keresztül. Nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként tervezik 2025-ig fenntartani vagy tovább fokozni a multinacionális kiberbiztonsági gyakorlatokban való részvételüket és az együttműködésüket, többek között az EDA és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) keretében. Ezenkívül a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelezniük kell, hogy miként kívánnak rendszeres együttműködést kialakítani egyéb részt vevő tagállamokkal a kibervédelem és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek – így például az információmegosztás, a kiképzés és az operatív támogatás, valamint a képességfejlesztés – terén. A PESCO végrehajtásának aktuális állásáról szóló éves főképviselői jelentés melléklete a nemzeti végrehajtási tervekből származó információkat fog tartalmazni a részt vevő tagállamok által a kibervédelem terén folytatott együttműködésről, valamint e tagállamoknak a kibervédelemhez és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekhez – ezen belül többek között a képességfejlesztéshez – való hozzájárulásáról.

            12–14. kötelezettségvállalás

                  17.

                  12. kötelezettségvállalás: 2025-ig a részt vevő tagállamoknak:

                              a)

                              12.1. rész-kötelezettségvállalás:

                                          —

                                          minden olyan telepíthető nemzeti képességgel hozzá kell járulniuk az uniós haderő-katalógushoz, amelyek megfelelnek a PESCO-ról szóló értesítés (10) szerinti teljes körű, koherens uniós haderőcsomagra (EU FSFP) irányuló legfrissebb uniós követelménykatalógusban szereplő követelményeknek, az eredménykatalógusban meghatározott uniós haderőcsomagra építve (11). Az „egyetlen haderő” elvének megfelelően a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is). A részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben be kell számolniuk ezekről a hozzájárulásokról;

                                          —

                                          előtérbe kell helyezniük a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok teljesítéséhez szükséges képességek jövőbeli rendelkezésre állását, optimalizálva az uniós haderő-katalógushoz rövid és középtávon tervezett hozzájárulásokat. Hangsúlyt kell fektetni valamennyi rövid távú, jelentős hatással bíró képességfejlesztési cél teljesítésére. Tervezési erőfeszítéseik mérésére az „átfogó cél” folyamatának keretében kerül majd sor. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben be kell számolniuk ezekről a tervezési erőfeszítésekről;

                              b)

                              12.2. rész-kötelezettségvállalás: az EU katonai gyorsreagálási koncepciójának megfelelően fel kell tölteniük adatokkal a gyorsreagálási adatbázist, hogy azt az uniós ambíciószint teljesítéséhez való hozzájárulás céljából hasznos katonai tervezési eszközként igénybe lehessen venni. A gyorsreagálási adatbázisban a részt vevő tagállamok – a bevetésre vonatkozó határozatok tekintetében esetlegesen fennálló alkotmányos követelmények sérelme nélkül – jelzik, hogy potenciálisan mennyi, a KBVP keretébe tartozó katonai missziókban, illetve műveletekben gyorsan telepíthető vagy igénybe vehető alakulat, képesség és megfelelő támogató infrastruktúra rendelkezésre bocsátásával tudnak hozzájárulni az uniós ambíciószint teljesítéséhez. E célból az éves katonai gyorsreagálási koordinációs konferenciát megelőzően minden részt vevő tagállamnak aktualizálnia kell a rendelkezésre álló katonai alakulatok és képességek jegyzékét a gyorsreagálási adatbázisban. Ez magában foglalja a szárazföldi, a tengeri és a légi adatbázisok aktualizálását, illetve adatokkal való feltöltését, adott esetben a képességek és a haderők készültségi szintjének a feltüntetésével. A gyorsreagálási adatbázis e részét – a minősítésre vonatkozó követelmények sérelme nélkül – hozzáférhetővé kell tenni a részt vevő tagállamok számára azért, hogy ezáltal könnyebbé váljon annak kiinduló értékelése, hogy van-e lehetőség katonai KBVP-missziót vagy -műveletet indítani. E tekintetben az alakulatoknak és a képességeknek egy, az illusztratív forgatókönyvekből származtatott követelményelemzésen alapuló előrejelzése lehetővé tenné a részt vevő tagállamok számára, hogy pontosabb adatokat töltsenek fel a gyorsreagálási adatbázisba. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell az adatbázishoz való hozzájárulásukat;

                              c)

                              12.3. rész-kötelezettségvállalás: értékelniük kell egy nemzeti szintű – a tagállamok alkotmányos követelményeit tiszteletben tartó – gyorsított politikai kötelezettségvállalás megvalósíthatóságát, többek között – ha erre még nem került sor – nemzeti döntéshozatali eljárásuknak az eljárás javítását célzó esetleges felülvizsgálata révén. A döntéshozatali eljárásoknak a POLEX-típusú gyakorlatok révén a gyorsreagálási forgatókönyvekben történő alkalmazását és a kapcsolódó megállapításokat adott esetben szintén tükrözni kell a nemzeti végrehajtási tervekben;

                              d)

                              12.4. rész-kötelezettségvállalás:

                                          —

                                          jelentős támogatást kell nyújtaniuk eszközeik és képességeik keretein belül a katonai KBVP-missziókhoz és -műveletekhez az igényjegyzékeken (SOR-ek) szereplő igények teljesítése céljából, megfelelve ezáltal a KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozóan jóváhagyott ambíciószintnek. E célból a részt vevő tagállamoknak méltányosan hozzá kell járulniuk a haderő-generáláshoz, amely hozzájárulásnak a paramétereit a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022 nyaráig meg kell határozniuk;

                                          —

                                          a katonai KBVP-missziókhoz és -műveletekhez történő ezen hozzájárulások táblázat formájában, mellékletként szerepelni fognak a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben, és azokat megfelelően ki kell emelni. A részt vevő tagállamoknak a katonai KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozó SOR-ek teljesítéséhez nyújtott hozzájárulásuk fenntartását vagy növelését megcélozva évente be kell számolniuk e hozzájárulásról nemzeti végrehajtási tervükben, ezáltal méltányos hozzájárulást nyújtva a KBVP-missziók és -műveletek céljára történő haderő-generáláshoz;

                                          —

                                          ebben a folyamatban a részt vevő tagállamok hivatkozhatnak azon nemzeti és nemzetközi szerepvállalásaikra, amelyek hozzájárulnak Európában és nemzetközi szinten a béke és a biztonság megteremtéséhez;

                                          —

                                          ezeknek az elemeknek növelniük kell a részt vevő tagállamok erőfeszítéseinek átláthatóságát annak érdekében, hogy el legyenek ismerve az érdemi hozzájárulások. Emellett arra is kell szolgálniuk, hogy ösztönzést és támogatást adjanak a tagállamoknak ahhoz, hogy eszközeik és képességeik keretein belül fokozzák a KBVP-missziókhoz és -műveletekhez való hozzájárulásukat. Ebből a célból ajánlások megfogalmazására kerül majd sor, amelyek végrehajtását többek között politikai szinten is rendszeresen felül fogják vizsgálni.

                              e)

                              12.5. rész-kötelezettségvállalás: elvben legalább négy évvel előre meg kell erősíteniük az uniós harccsoportokhoz való érdemi és rendszeres hozzájárulásukat, a hozzájárulásban részt vevő erőket és képességeket pedig fel kell készíteniük és ki kell képezniük az uniós harccsoport-koncepciónak és az uniós harccsoportok felkészülési útmutatójának megfelelően. E célból a részt vevő tagállamoknak a lehető leghamarabb hozzá kell járulniuk az uniós harccsoportok jegyzékének összeállításához, és nemzeti végrehajtási tervükben szerepeltetniük kell az uniós harccsoportok jegyzékéhez nyújtott hozzájárulásukat. Az egyes részt vevő tagállamok által az uniós harccsoportok jegyzékéhez egy ötéves időszakban nyújtott hozzájárulások mellékletként szerepelni fognak a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben;

                              f)

                              12.6. rész-kötelezettségvállalás: a nemzeti szuverenitásuk, döntéshozataluk, jogszabályaik és rendelkezéseik függvényében kézzelfogható hozzájárulást kell tenniük a katonai mobilitásról szóló uniós cselekvési terv végrehajtásához és az e területet érintő PESCO-projektekhez, többek között azzal, hogy nemzeti szinten lépéseket tesznek a biztonságról és védelemről szóló, 2018. június 25-i tanácsi következtetésekben elfogadott négy intézkedés megvalósítása érdekében. E célból – az említett következtetések 18. pontjában foglaltaknak megfelelően – a részt vevő tagállamoknak a katonai mobilitás megvalósítására vonatkozó nemzeti terveket kell kidolgozniuk; a határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó engedélyt és a diplomáciai engedélyt öt munkanapon belül meg kell adniuk, és meg kell fontolniuk ezen időszak lerövidítését a gyorsreagálású egységek esetében; létre kell hozniuk a nemzeti kapcsolattartók erős, az egymással való összekapcsoltságon alapuló hálózatát, valamint ki kell dolgozniuk e kapcsolattartók feladatmeghatározását; valamint a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2024-ben nemzeti és/vagy multinacionális gyakorlatok keretében gyakorolniuk kell a katonai mobilitást. Azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyek még nem dolgoztak ki nemzeti terveket a katonai mobilitás megvalósítására, ezt haladéktalanul meg kell tenniük, és ezeket a nemzeti hozzájárulásokat a közös munkafelületen keresztül be kell nyújtaniuk, a nemzeti végrehajtási tervekben tovább tükrözve őket. A részt vevő tagállamok által e tekintetben tett erőfeszítéseket mellékletként szerepeltetni kell a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentésben.

                  18.

                  13. kötelezettségvállalás. A haderők interoperabilitása területén a részt vevő tagállamoknak:

                              a)

                              13.1. rész-kötelezettségvállalás:

                                          —

                                          használniuk kell az uniós harccsoportok felkészülési útmutatóját, beleértve az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozó azon közös értékelési és validálási kritériumokat, amelyek – a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett – összhangban vannak a NATO előírásaival. A részt vevő tagállamoknak nemzeti végrehajtási tervükben jelezniük kell, hogy miként képezik ki és tanúsítják haderőiket, például a felkészülési szakaszra vonatkozó uniós harccsoport-gyakorlat program kidolgozásával és egy végső éles hadgyakorlat (LIVEX) végrehajtásával a harccsoport-tanúsítási csomag részeként;

                                          —

                                          nemzeti végrehajtási tervükben részletesen meg kell határozniuk, hogy miként szándékoznak végrehajtani a valamennyi részt vevő tagállam erői által alkalmazandó közös műszaki és műveleti előírásokat, tudomásul véve, hogy gondoskodni kell az Unió és a NATO közötti interoperabilitásról és összhangról, továbbá biztosítva, hogy adottak legyenek a lehető legnagyobb fokú interoperabilitáshoz szükséges előfeltételek, hogy ezáltal valamennyi részt vevő tagállam teljesíteni tudja a kötelezettségvállalásait;

                              b)

                              13.2. rész-kötelezettségvállalás: nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük az európai – és elsősorban az Unió számára rendelkezésre álló – multinacionális struktúrákban való aktuális részvételüket vagy részvételi erőfeszítéseiket és lehetőség szerint az e részvételük és hozzájárulásuk fokozására irányuló szándékukat. A részt vevő tagállamok hozzájárulása az európai multinacionális struktúrákhoz szerepelni fog a PESCO végrehajtásáról szóló éves főképviselői jelentés mellékletében.

                  19.

                  14. kötelezettségvállalás:

                              —

                              az Európai Békekeretet létrehozó, (KKBP) 2021/509 (12) tanácsi határozat felülvizsgálatról szóló 75 cikkének (1) bekezdésével összhangban a részt vevő tagállamoknak szerepet kell vállalniuk a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozó ambiciózus megközelítés kidolgozására vonatkozó opciók és lehetőségek mérlegelésében és feltárásában, valamint arra bátorítjuk őket, hogy javasoljanak ilyen opciókat és lehetőségeket, a (KKBP) 2021/509 határozatnak megfelelő közös költségeken túlmenően. E tekintetben felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy vegyék számba azokat a költségeket, amelyekre vonatkozóan az év során eseti alapon különleges finanszírozási jogosultságot kértek, és/vagy azokat a költségeket, amelyek esetében nemzeti szempontból szintén javasolható lenne a közös finanszírozásra való potenciális jogosultság. Felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy a (KKBP) 2021/509 határozatban meghatározott felülvizsgálati záradékkal összhangban, az említett határozat tervezett háromévenkénti felülvizsgálata keretében vagy valamely tagállam kérésére az Európai Békekeret Bizottságában közösen és megfelelően vizsgálják meg ezeket a javaslatokat annak érdekében, hogy a Tanácsban folytatott későbbi megbeszélések céljára információval szolgáljanak a közös költségek listájának lehetséges módosításairól;

                              —

                              ezenkívül felkérjük a részt vevő tagállamokat arra is, hogy javaslataikba foglalják bele a KBVP katonai műveletek és missziók költségeinek finanszírozásához való hozzájárulás lehetséges további módjait is. Arra ösztönözzük a részt vevő tagállamokat, hogy nemzeti végrehajtási tervükbe foglalják bele mindkét szempontra vonatkozó megállapításaikat;

                              —

                              emellett meg lehetne vizsgálni a meglévő pénzügyi ösztönzők (pl. az EDA keretében végzett ad hoc projektek héamentessége) szisztematikusabb alkalmazását a védelmi együttműködés támogatására, a KBVP katonai missziói és műveletei esetében is.

            15–17. kötelezettségvállalás

                  20.

                  15. kötelezettségvállalás: 2025-re a részt vevő tagállamoknak meg kell növelniük azon képességfejlesztési projektjeik számát és volumenét, valamint e projektek végrehajtása terén is előre kell lépniük, amelyek elősegítik a képességfejlesztési tervben (beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat) megjelölt és az Unió képességfejlesztési prioritásaiban – többek között a kapcsolódó tematikus stratégiai forgatókönyvekben – és a CARD megállapításainak és ajánlásainak felhasználásával leírt képességbeli hiányosságok orvoslását, ideértve a feltárt együttműködési lehetőségeket, különösen a kiemelt területeket. Ezzel összefüggésben a részt vevő tagállamoknak további figyelmet kell fordítaniuk a következő területeken folytatott együttműködésre: a hibrid fenyegetések elleni küzdelem, az éghajlatváltozás, az energiabiztonság, a tengeri védelem, a világűrrel kapcsolatos kérdések, valamint a kialakulóban lévő és a forradalmi technológiák, beleértve a mesterséges intelligenciát. A részt vevő tagállamoknak közölniük kell az elkövetkező évekre vonatkozó terveiket, amelyekben pénzügyi szempontból leírják az együttműködésen alapuló projektjeik számát és becsült volumenét, valamint tájékoztatást kell nyújtaniuk azon nemzeti projektjeikről, amelyek segítenek leküzdeni a képességek terén fennálló, a képességfejlesztési tervben azonosított hiányosságokat. A részt vevő tagállamoknak meg kell osztaniuk arra vonatkozó értékelésüket is, hogy ezek a projektek mennyire fontosak az Unió stratégiai autonómiájának javítása, valamint egy integráltabb, fenntartható, innovatív és versenyképes, az együttműködés előtt továbbra is nyitva álló európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) erősítése szempontjából. Az ipari vagy technológiai dimenzióval bíró tevékenységek tekintetében a részt vevő tagállamoknak jelezniük kell, hogy milyen típusú európai ipari ágazatot vagy technológiát terveznek megerősíteni.

                  21.

                  16. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak tükrözniük kell a nemzeti végrehajtási tervükben a nemzeti szinten annak céljából hozott megfelelő döntéseket és lépéseket, hogy prioritásként tekintsék a nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok megszüntetésére szolgáló jövőbeli projektekre vonatkozó, együttműködésen alapuló európai megközelítést. A CODABA aktív használata, valamint a CARD keretében feltárt együttműködési lehetőségek és mindenekelőtt a kiemelt területek megkönnyíthetik e kötelezettségvállalás teljesítését. A részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük azokat az együttműködésen alapuló projekteket és multinacionális tevékenységeket, amelyek a véleményük szerint orvosolni fogják a nemzeti szinten azonosított hiányosságokat, továbbá meg kell osztaniuk az azzal kapcsolatos terveket, hogy e tekintetben hogyan szándékozzák fokozni az együttműködésen alapuló megközelítések alkalmazását.

                  22.

                  17. kötelezettségvállalás: Mivel minden részt vevő tagállam hozzájárul egy vagy több PESCO-projekthez, a nemzeti végrehajtási tervekben ismertetni kell, hogy az idők folyamán összességében hogyan alakulnak a PESCO-projektekhez erőforrások és szakértelem formájában nyújtott hozzájárulások, és e projektek milyen stratégiai hatást gyakorolnak az Unió és a részt vevő tagállamok védelmi képességeire. Be lehet mutatni azt is, hogy a részt vevő tagállamok milyen szerepet kívánnak betölteni az európai léptékű képességfejlesztésben.

            18–20. kötelezettségvállalás:

                  23.

                  18. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a lehető legjobban igénybe vegyék az EDA-t a közös képességfejlesztés európai fórumaként. Ennek érdekében a részt vevő tagállamoknak a nemzeti végrehajtási tervükben fel kell tüntetniük egyrészt azon projekteket, amelyekben részt vesznek, másrészt az EDA-n keresztül áramoltatott, kapcsolódó pénzösszeget, referenciaként a 2020. évi számadatokat figyelembe véve – minimumkövetelményként hároméves előretekintést alkalmazva a nemzeti végrehajtási terv minden aktualizálása esetében – és felsorolva a következő évekre tervezett tevékenységeket, beleértve a tervezett képességi területeket és tevékenységi típusokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban. Felkérjük a részt vevő tagállamokat, hogy tüntessék fel a nemzeti végrehajtási tervükben, hogy véleményük szerint hogyan és milyen helyzetekben kellene a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetnek (OCCAR) az előnyben részesített, együttműködésen alapuló programirányítási szervezetnek lennie, és hogy nyújtsanak tájékoztatást azon határozatokról, amelyeket adott esetben más multinacionális programirányítási szervezet kiválasztására hoztak, amely kiválasztás során az OCCAR-t is mérlegelniük kell lehetőségként. Ez nem érinti a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alkalmazását.

                  24.

                  19. kötelezettségvállalás: A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában tanúsítaniuk kell, hogy az együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektjeik – köztük PESCO-projektek – Unió-szerte hozzájárulnak a védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és innovációjának előmozdításához azáltal, hogy támogatják és lehetővé teszik a határokon átnyúló együttműködést, többek között a kkv-k számára is, valamint megerősítik és javítják a védelmi termékek és technológiák ellátásának biztonságát. Az Európai Tanács tagjainak 2021. február 26-i nyilatkozatával összhangban a részt vevő tagállamok törekedni kívánnak a kutatás, a technológiafejlesztés és az innováció fellendítésére, valamint az európai stratégiai függőség csökkentésére is a kritikus technológiák és értékláncok tekintetében, a nemzeti döntéshozatali eljárások sérelme nélkül.

                              a)

                              A nemzeti végrehajtási tervekben meg kell határozni, hogy a megfelelő iparpolitika alkalmazása miként segíti elő, hogy olyan, együttműködésen alapuló képességfejlesztési projektek kerüljenek kidolgozásra, amelyek lehetővé teszik a szükségtelen átfedések elkerülését, megjelölve a megerősített ipari területeket és azokat a területeket is, amelyeken elkerülték az átfedéseket.

                              b)

                              A részt vevő tagállamok a 3. és a 8. kötelezettségvállalással összhangban jelentést tesznek azon együttműködési programjaikról, amelyek az európai védelmi ipari fejlesztési program és/vagy az EDF keretében uniós társfinanszírozásban részesülnek.

                  25.

                  20. kötelezettségvállalás:

                              a)

                              A részt vevő tagállamoknak a PESCO teljes 2021–2025-ös szakaszában tanúsítaniuk kell, hogy együttműködési programjaiknak olyan szervezetek a kedvezményezettjei, amelyek értéktöbbletet nyújtanak az Unió területén (pl. a generált eredményekkel és a szellemitulajdon-jogokkal, a technológiai fejlődéssel, illetve az új piaci lehetőségek teremtésével kapcsolatos aspektusok tekintetében). A (KKBP) 2020/1639 határozat 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nemzeti végrehajtási terveknek adott esetben információkat kell tartalmazniuk az együttműködési programok érintett kedvezményezett szervezeteiről és az EDTIB-re gyakorolt kapcsolódó hatásról.

                              b)

                              A részt vevő tagállamok a 2009/81/EK irányelvvel összhangban bizonyítani fogják, hogy a 2021–2025-ös időszakban általuk alkalmazott beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakorolnak az EDTIB-re. Ezt meg lehetne tenni a védelmi beruházások abszolút volumenének és az Unióban kifejlesztett és előállított megoldásokra jutó relatív aránynak az ismertetésével. A nemzeti végrehajtási terveknek információkat kell tartalmazniuk különösen a képességfejlesztési tervben elfogadott képességfejlesztési és technológiai területekről, valamint az ipari dimenzióval bíró képességfejlesztési projektekkel kapcsolatos beszerzési stratégiáról.

            III.   A következő lépések

                  26.

                  Ezen ajánlás elfogadását követően a részt vevő tagállamok annak megfelelően felülvizsgálják és aktualizálják nemzeti végrehajtási tervüket, és azt a (KKBP) 2017/2315 határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2022. március 10-ig – majd azt követően évente ugyanezen dátumig – megküldik a PESCO titkárságának az említett határozat 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékelési folyamat céljából. A nemzeti végrehajtási terveket minden második évben magas szintű politikai nyilatkozatnak kell kísérnie, amelyben a részt vevő tagállamok felvázolhatnák a főbb eredményeket és ismertethetnék a konkrét nemzeti prioritásokat, továbbá megoszthatnák egymással a tervezéssel és az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítéséhez való hozzájárulásukkal kapcsolatos tapasztalataikat. A politikai lendület biztosítása érdekében folytatódniuk kell a részt vevő tagállamok és a főképviselő közötti rendszeres magas szintű politikai megbeszéléseknek.

                  27.

                  Szem előtt tartva a PESCO-ról szóló értesítést, amely egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegére is emlékeztet, valamint figyelembe véve a stratégiai iránytű eredményeit, a részt vevő tagállamok a legkésőbb 2025 végéig elvégzendő stratégiai felülvizsgálati folyamat keretében értékelni fogják az összes PESCO-kötelezettségvállalás teljesítését, valamint megvitatják az új kötelezettségvállalásokat és döntenek azokról annak érdekében, hogy az európai biztonsági és védelmi integráció új szakaszába léphessenek. A stratégiai felülvizsgálati folyamat eredményével összhangban 2026 elején a Tanácsnak el kell fogadnia a konkrétabb célok harmadik – szükség szerint aktualizált és megerősített – csomagját, figyelembe véve a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontját.

                  28.

                  A főképviselőnek 2022-től kezdődően figyelembe kell vennie ezt az ajánlást a PESCO-ról szóló éves jelentésben, amely segítségül szolgál majd annak értékeléséhez, hogy minden egyes részt vevő tagállam teljesíti-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

                  29.

                  A 2018. október 15-i ajánlás hatályát veszti.

         Kelt Brüsszelben, 2021. november 16-én

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

         (2)  HL C 374., 2018.10.16., 1. o.

         (3)  A Tanács (KKBP) 2020/1639 határozata (2020. november 5.) a harmadik államok egyes PESCO-projektekben való részvételére irányuló kivételes felkérés általános feltételeinek meghatározásáról (HL L 371., 2020.11.6., 3. o.).

         (4)  Különösen az I. melléklet - A PESCO alapelvei

         (5)  A Tanács a biztonságról és a védelemről szóló, 2020. június 17-i következtetéseiben kijelentette, hogy „[a] stratégiai iránytű – a fenyegetettség-elemzésre és más lehetséges tematikus hozzájárulásokra építve – szakpolitikai iránymutatásokat, valamint konkrét célokat és célkitűzéseket fog meghatározni”.

         (6)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

         (7)  A védelmi adatokra vonatkozóan az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által készített fogalommeghatározások jegyzékének (EDA201807105) megfelelően.

         (8)  A védelmi kiadásokra vonatkozó hatályos NATO-iránymutatásban szereplő érték, azaz a GDP 2 %-a, kizárólag azokra a részt vevő tagállamokra vonatkozik, amelyek NATO-tagok is, és nem minősül elfogadott PESCO-célkitűzésnek.

         (9)  Az EDA miniszteri irányítóbizottsága 2007 novemberében a beruházások tekintetében négy közös referenciaértéket hagyott jóvá: a védelmi összkiadások 20 %-a: felszerelések beszerzése (a K+F-et/K+T-t is beleértve); a felszerelésekkel kapcsolatos összkiadások 35 %-a: felszerelések európai együttműködésen alapuló beszerzése; a védelmi összkiadások 2 %-a: védelmi célú kutatás és technológia (K+T); a védelmi célú K+T összkiadások 20 %-a: európai együttműködésen alapuló, védelmi célú K+T.

         (10)  Különösen az I. melléklet - A PESCO alapelvei

         (11)  Az „átfogó cél” folyamata – és különösen a haderő-katalógus – arra irányul, hogy teljes képet lehessen alkotni a KBVP-missziók és -műveletek céljára potenciálisan rendelkezésre álló haderőkről és a kapcsolódó képességekről, anélkül, hogy ez bármilyen módon érintené a KBVP-missziók és -műveletek céljára történő haderő-generálást, illetve kapcsolatban lenne azzal.

         (12)  A Tanács (KKBP) 2021/509 határozata (2021. március 22.) az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2021.3.24., 14. o.).

         (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).


title: A Tanács ajánlása (2021. november 16.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredmények értékeléséről 2021/C 464/02

text:
               2021.11.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 464/10

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2021. november 16.)
      az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredmények értékeléséről
      (2021/C 464/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (6) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvre,
      tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),
      tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  A (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben értékeli a részt vevő tagállamok által az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – az említett határozat 6. cikkében leírt mechanizmusnak megfelelően – tett hozzájárulásokat.

                  (2)

                  A (KKBP) 2017/2315 határozat 6. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) által a PESCO-ról benyújtott éves jelentés alapján a Tanács évente egyszer értékeli, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a határozat 3. cikkében említett szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

                  (3)

                  A PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetések mellékletének 1. függeléke előírja, hogy a főképviselő minden év júliusáig benyújtja a PESCO végrehajtásáról szóló éves jelentést annak érdekében, hogy a Tanács az adott év novemberéig elfogadhassa ajánlását, amelyben értékeli a részt vevő tagállamok által a PESCO keretében vállalt kötelezettségek teljesítése terén elért eredményeket. A PESCO végrehajtására vonatkozó ütemtervről szóló, 2018. március 6-i tanácsi ajánlás (2) 16. pontja előírja, hogy az Európai Unió Katonai Bizottsága – a főképviselő jelentése alapján – katonai tanácsadást biztosítson és ajánlásokat fogalmazzon meg a Politikai és Biztonsági Bizottság részére, hogy ezáltal a PBB előkészíthesse azt a folyamatot, amelynek keretében a Tanács felül fogja vizsgálni, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

                  (4)

                  Az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról szóló, 2018. október 15-i tanácsi ajánlás (3) 26. pontja értelmében a főképviselőnek figyelembe kell vennie az említett ajánlást a PESCO-ról szóló éves jelentés elkészítésekor, amely segítségül szolgál majd annak értékeléséhez, hogy minden egyes részt vevő tagállam teljesíti-e a szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

                  (5)

                  A főképviselő 2021. július 7-én benyújtotta a Tanácsnak éves jelentését, amelyben ismertette a PESCO végrehajtásának állását (a továbbiakban: az éves jelentés), beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok az aktualizált és módosított nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban hogyan teljesítik kötelezettségvállalásaikat.

                  (6)

                  Ennek alapján a Tanácsnak egy ajánlást kell elfogadnia, amelyben értékeli a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése terén a részt vevő tagállamok által elért eredményeket,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      I.   Cél és hatály

                  1.

                  Ezen ajánlás célja az éves jelentés alapján és a részt vevő tagállamok által 2021-ben előterjesztett nemzeti végrehajtási tervekkel összhangban értékelni a PESCO keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások megvalósulásához a részt vevő tagállamok által nyújtott hozzájárulásokat.

            II.   Megállapítások és értékelés

                  2.

                  Az éves jelentés szilárd alapot biztosít annak értékeléséhez, hogy hogyan halad a PESCO végrehajtása, beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok a nemzeti végrehajtási tervükkel összhangban miként teljesítik a kötelezettségvállalásaikat.

                  3.

                  Azáltal, hogy törekednek Európa jelenlegi és jövőbeli biztonsági és védelmi szükségleteinek kielégítésére, különösen a szigorúbb kötelezettségvállalásaik teljesítésére irányuló aktuális és jövőbeli erőfeszítéseik révén a részt vevő tagállamok hozzájárulnak az Unió azon képességének javításához, hogy az Unió biztonságszolgáltatóként lépjen fel, elősegítik a stratégiai autonómiájának erősítését, továbbá jobban képessé teszik az Uniót a partnerekkel való együttműködésre és a polgárai védelmére.

                  4.

                  Elismerve, hogy a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelentősen javítaniuk kell az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítését, a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy:

                              a)

                              a részt vevő tagállamok a PESCO első kezdeti szakasza (2018–2020) során tovább növelték védelmi kiadásaikat, és a Covid19-válság okozta gazdasági visszaesés ellenére a 2021–2025-ös időszakra további növeléseket célzó terveket jeleztek. A részt vevő tagállamok képességeinek megerősítése és ezáltal az Unió cselekvési képességének növelése érdekében ezt a pozitív tendenciát a jövőben is fenn kell tartani, többek között azáltal, hogy az erőforrásokat az együttműködésen alapuló védelmi képességfejlesztési projektekre fordítják, ami mellett a kutatás és technológia területén külön erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy el lehessen érni a PESCO második kezdeti szakaszára kitűzött célokat, valamint hogy növelni lehessen az európai képességek általános koherenciáját;

                              b)

                              a részt vevő tagállamok szerény előrelépést tettek az uniós képességtervezési és -fejlesztési eszközök és folyamatok nemzeti keretek között történő használata terén, és a Tanács arra ösztönzi őket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket ezen eszközök szisztematikusabb és aktívabb használata érdekében, hogy együttműködés révén meg lehessen szüntetni a képességbeli hiányosságokat. E tekintetben a védelmi kiadásokra, a védelmi tervezésre és a védelmi együttműködésre vonatkozó, 2020-ban elfogadott koordinált éves védelmi szemle (CARD) ajánlások teljes körű végrehajtása döntő fontosságú lesz ahhoz, hogy közösen új tervezési időszakot lehessen előkészíteni a 2020-as évek közepét követő időszakra a képességfejlesztés terén folytatott fokozott együttműködésre vonatkozóan;

                              c)

                              a részt vevő tagállamoknak a PESCO-ról szóló értesítéssel összhangban folytatniuk kell azon erőfeszítéseiket, amelyek egy az uniós ambíciószint teljesítéséhez hozzájáruló, koherens, teljes körű uniós haderőcsomag 2025-ig történő kifejlesztésére irányulnak;

                              d)

                              a részt vevő tagállamoknak jelentősen fokozniuk kell az operatív kötelezettségvállalások és különösen a 12. kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket, amely alapvető fontosságúnak minősül az Unió külső tevékenysége relevanciájának és hatásának javítása érdekében, különös tekintettel annak operatív dimenziójára. A 12. kötelezettségvállalás teljesítése megerősíti az Unió képességét arra, hogy – amikor csak lehetséges a partnereivel együtt, szükség esetén pedig egyedül – biztonságszolgáltatóként lépjen fel. A jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokban tükröződő komoly hiányosságok továbbra is befolyásolják a részt vevő tagállamok erőinek az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges rendelkezésre állását, bevethetőségét és interoperabilitását. Ezen túlmenően a részt vevő tagállamok fokozhatnák hozzájárulásaikat nemcsak a folyamatban lévő közös biztonsági- és védelempolitikai (KBVP) missziókhoz és -műveletekhez, hanem az uniós harccsoportok jegyzékéhez és a gyorsreagálási adatbázisokhoz is. Ebben az összefüggésben - összhangban az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. november 15-i tanácsi ajánlással (4) - a részt vevő tagállamoknak további megbeszéléseket kell folytatniuk az eredménymutatókról és meg kell határozniuk azokat annak érdekében, hogy a részt vevő tagállamok eszközei és képességei keretein belül a KBVP-missziók és -műveletek tekintetében biztosított legyen a méltányos tehervállalás az adott haderő-generálás tekintetében és hogy növeljék egymás között az átláthatóságot. Az egyetlen haderő (5) elvével összhangban a részt vevő tagállamok haderő-katalógushoz való hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is);

                              e)

                              a részt vevő tagállamok demonstrálták, hogy előrelépést tettek azon kötelezettségvállalásaik teljesítése terén, amelyek a képességfejlesztési terv és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságok orvoslására irányulnak, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok megvalósításának értékelését is, de többségükben továbbra sem jelezték, hogy mérlegelik-e, és ha igen, prioritásként hogyan szándékozzák fokozni az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását a nemzeti képességbeli hiányosságok megszüntetése érdekében. Hasonlóképpen még mindig nincs egyetértés közöttük az Európa stratégiai autonómiájának növelését és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) megerősítését célzó képességfejlesztési projektek hatásáról. A 2020-as CARD-ajánlások végrehajtása és az azonosított együttműködési lehetőségek előmozdítása – különösen a javasolt hat kiemelt területre vonatkozó végrehajtási ütemtervek kidolgozása – érdekében tett erőfeszítéseknek hozzá kell járulniuk az említett egyetértés javításához. Ezzel összefüggésben az eddigiekhez hasonlóan egyrészt továbbra is biztosítva van a képességfejlesztési tervnek és a CARD-nak, valamint másrészt a kapcsolódó NATO-folyamatoknak – így például a NATO védelmi tervezési folyamatának – az eredményei közötti összhang azokon a területeken, ahol a követelmények között átfedések vannak, mindazonáltal a Tanács tisztában van a két szervezet, illetve feladataik és tagságuk eltérő jellegével;

                              f)

                              a részt vevő tagállamoknak változatlanul tovább kell javítaniuk a szigorúbb kötelezettségvállalásokkal, valamint az iparpolitikájukra és a beszerzési stratégiáikra vonatkozó pontosabb célkitűzésekkel kapcsolatos információszolgáltatást. Helyénvaló, hogy a részt vevő tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket és a kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket nyújtsanak be, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re, többek között azáltal, hogy az Unió egészében előmozdítják a kis- és középvállalkozások és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét.

                  5.

                  Az egyes nemzeti végrehajtási terveket illetően a Tanács arra ösztönzi az egyes részt vevő tagállamokat, hogy a PESCO további végrehajtása során vegyék figyelembe az éves jelentésben foglalt megállapításokat és ajánlásokat, és ennek megfelelően vizsgálják felül a PESCO második kezdeti szakaszában a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez való hozzájárulásukat.

            III.   Nemzeti végrehajtási tervek

                  6.

                  A részt vevő tagállamok 2020 vége óta összességében javították az aktualizált éves nemzeti végrehajtási terveikben szolgáltatott információk minőségét. E pozitív tendencia ellenére a Tanács javasolja, hogy a részt vevő tagállamok minden kötelezettségvállalási területre vonatkozóan szolgáljanak megalapozottabb információkkal és érdemi nyilatkozatokkal, és ennek keretében helyezzenek különös hangsúlyt az arra vonatkozó célzott előretekintő tervek kidolgozására, hogy miként terveznek hozzájárulni a szigorúbb kötelezettségvállalások és a konkrétabb célok teljesítéséhez, felhasználva többek között a 2020. évi CARD megállapításait és ajánlásait. Ez az előretekintő szemlélet lehetővé teszi majd a részt vevő tagállamok számára, hogy jobban összehangolják az erőfeszítéseiket és együttműködési lehetőségeket keressenek.

                  7.

                  A Tanács emellett arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak kétoldalú párbeszédeket a PESCO titkárságával abból a célból, hogy a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése terén kedvező eredményeket érjenek el és azok fennmaradjanak, sőt akár tovább javuljanak. A PESCO titkársága a PESCO második kezdeti szakaszára vonatkozóan hamarosan meghatározandó új konkrétabb célok alapján felülvizsgált tájékoztató dokumentumot készít majd a nemzeti végrehajtási tervek támogatására, amely a részt vevő tagállamok számára időkeretet határozhat meg az elfogadott kritériumok teljesítésére vonatkozóan.

                  8.

                  A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy a nemzeti végrehajtási terveik benyújtására használják az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által a PESCO céljára kifejlesztett digitális platformot, amely lehetővé teszi az általuk például a PESCO, a CARD vagy más releváns uniós védelmi kezdeményezések keretében már rendelkezésre bocsátott adatok felhasználását, és így csökkenti a részt vevő tagállamok adminisztratív terheit.

                  9.

                  A Tanács emellett arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy nyújtsanak be a védelmi ágazat ipari dimenziójával kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez, és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re.

                  10.

                  A Tanács határozottan arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy eszközeik és képességeik keretein belül növeljék a PESCO műveleti vonatkozásaihoz való hozzájárulásaikat azokon a területeken, ahol hiányosságok mutatkoznak, különös tekintettel az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében a stratégiai szempontból bevethető erők rendelkezésre bocsátására, a KBVP-missziók és -műveletek igényjegyzékére, a gyorsreagálási adatbázisokra és az uniós harccsoportok jegyzékére.

                  11.

                  Mivel a PESCO szigorúbb kötelezettségvállalásainak sikeres teljesítéséhez szükség van valamennyi részt vevő tagállam közös, illetve egyéni erőfeszítésére, továbbá a szükséges politikai lendület biztosítása érdekében a részt vevő tagállamoknak 2022-ben, majd minden második évben a nemzeti végrehajtási tervükhöz egy magas szintű politikai nyilatkozatot kell csatolniuk, amelyben felvázolják a főbb eredményeket, valamint ismertetik a (különösen az uniós képességfejlesztési prioritások, továbbá a CARD megállapításai és ajánlásai végrehajtását támogató) konkrét nemzeti prioritásokat és a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítéséhez való hozzájárulásukat.

            IV.   PESCO-projektek

                  12.

                  A 46 PESCO-projekt hozzájárul a 20 szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítéséhez. Az említett projektek közül 32 azokkal az együttműködési lehetőségekkel kapcsolható össze – ideértve a kiemelt területeket –, amelyeket a CARD keretében azonosítottak. Továbbá 24 projekt közvetlenül, míg 18 közvetetten azokra a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokra vonatkozik, amelyek a KBVP-missziók és -műveletek kritikus hiányosságainak csökkentésére irányulnak.

                  13.

                  Noha a PESCO stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 20-i tanácsi következtetések szerint számos PESCO-projekt várhatóan konkrét eredményeket fog hozni 2025 végéig, a PESCO-projektek terén elért eredményekről a Tanács számára készített, 2021. június 2-i jelentésből az derül ki, hogy közülük néhány esetében nehézségek adódhatnak a tekintetben, hogy elérjék addigra a várt eredményeket. A PESCO láthatóságát és hitelességét a folyamatban lévő valamennyi PESCO-projekt sikeres végrehajtása, valamint a kézzelfogható eredmények és a szükséges képességek kellő időben történő biztosítása fogja meghatározni.

                  14.

                  A Tanács ezért kiemeli, hogy a részt vevő tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a terveknek megfelelően kézzelfogható eredményeket érjenek el, különösen az első és második szakasz még továbbra is kidolgozás alatt álló projektjei esetében, valamint azon projektek tekintetében, amelyek jelentős korlátok között valósíthatók meg a célok, a hatály és az elérendő eredmények további finomítása miatt. Ez azt mutatja, hogy az említett projektek esetében alaposan meg kell vizsgálni, hogy milyen módon kell folytatni a végrehajtásukat, vagy hogy fontolóra kellene-e venni azok csoportosítását vagy közülük néhány összevonását a hatásuk és hatékonyságuk fokozása, az erőforrások megtakarítása, a szinergiák növelése és a felesleges átfedések elkerülése céljából. Amennyiben a projektben részt vevő tagok azt állapítják meg, hogy egyes projektek nem képesek biztosítani a várt eredményeket, az ilyen projekteket felül kell vizsgálni vagy le kell zárni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen valamennyi PESCO-projekt relevanciáját, hatékonyságát és hitelességét.

                  15.

                  A Tanács azt ajánlja, hogy a projektkoordinátorok gyakrabban tájékoztassák a PESCO titkárságát és a többi részt vevő tagállamot a PESCO-projektjeik aktuális helyzetéről annak érdekében, hogy javuljon ezáltal az átláthatóság és a PESCO titkárságának azon képessége, hogy fontosabb szerepet töltsön be a tagállamok részére történő tanácsadásban. Ezzel összefüggésben tovább kell növelni a PESCO titkárságának erőforrásait.

                  16.

                  A Tanács felszólítja a részt vevő tagállamokat, hogy a képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében prioritásként vegyék fontolóra az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását, és az EDA a lehető legnagyobb mértékben használják a közös képességfejlesztés európai fórumaként, összhangban a PESCO keretében elfogadott kötelezettségvállalással, ideértve az EDA által a PESCO-projektekre vonatkozó javaslatok kidolgozásához nyújtott segítséget és a PESCO-projektek végrehajtásához nyújtott lehetséges támogatást.

                  17.

                  A részt vevő tagállamok felkérhetnék a PESCO titkárságát, hogy adjon ötleteket arra vonatkozóan, hogy milyen, a PESCO keretében általuk eddig még meg nem valósított esetleges új PESCO-projekteket lehetne indítani, figyelembe véve a CARD megállapításait és ajánlásait, valamint a képességfejlesztési tervből eredő uniós képességfejlesztési prioritásokat, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat is.

                  18.

                  A jövőbeli PESCO-projektekre irányuló javaslatok meghatározására és kidolgozására tekintettel a Tanács felkéri a részt vevő tagállamokat, hogy nagyobb mértékben használják fel az uniós tervezési és képességfejlesztési eszközöket, valamint a CARD megállapításait és ajánlásait iránymutatásként a projektjavaslatok további finomításához, különösen a kiemelt területek és az azonosított együttműködési lehetőségek tekintetében, az operatív területen is. A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is nyújtsanak be PESCO-projektekre irányuló javaslatokat, mégpedig különösen olyan fokozottan operatív dimenziójú és rövid távú hatású projektekre irányuló javaslatokat, amelyek a már meglévő képességeken alapulnak, valamint a CARD és a képességfejlesztési terv keretében azonosított stratégiai képességek terén meglévő hiányosságok és szükségletek megszüntetéséhez hozzájáruló projektekre irányuló javaslatokat.

            V.   További lépések

                  19.

                  Mihamarabb el kell fogadni azt a tanácsi ajánlást, amely a PESCO 2021 és 2025 közötti második kezdeti szakaszára vonatkozó minden egyes szigorúbb kötelezettségvállalás tekintetében konkrétabb célokat határoz meg.

                  20.

                  Az ajánlás jóváhagyását követően a PESCO titkársága a PESCO második kezdeti szakaszára vonatkozóan meghatározandó új konkrétabb célok alapján felülvizsgált tájékoztató dokumentumot készít majd a nemzeti végrehajtási tervek támogatására, amely a részt vevő tagállamok számára időkeretet határozhat meg az elfogadott kritériumok teljesítésére vonatkozóan.

                  21.

                  A Tanács felkéri a részt vevő tagállamokat, hogy vizsgálják felül nemzeti végrehajtási terveiket annak érdekében, hogy szükség szerint aktualizálják őket, és 2022. március 10-ig nyújtsák be aktualizált nemzeti végrehajtási terveiket a PESCO titkárságának (az EDA digitális platformját is felhasználva). Helyénvaló lenne, hogy a nemzeti végrehajtási tervek következő aktualizálását egy magas szintű politikai nyilatkozat kísérje, amelyben a részt vevő tagállamoknak célszerű lenne felvázolniuk a főbb eredményeket, valamint ismertetniük a konkrét nemzeti prioritásokat és hozzájárulásokat.

                  22.

                  A Tanács emlékeztetett arra, hogy a PESCO 2020. évi stratégiai felülvizsgálatával összhangban a PESCO titkárságának, valamint a részt vevő tagállamoknak helyénvaló lenne folytatnia a kötelezettségvállalások teljesítésének javítására irányuló ösztönzőkkel kapcsolatos munkát, különösen abban az esetben, ha az elért eredményeket a főképviselő, majd ezt követően a Tanács is elégtelennek találta, nevezetesen az operatív kötelezettségvállalások és az európai kollaboratív megközelítéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások terén. A politikai lendület és a fokozott politikai szerepvállalás biztosítása érdekében folytatódniuk kell a részt vevő tagállamok és a főképviselő közötti rendszeres magas szintű politikai megbeszéléseknek.

                  23.

                  A Tanács arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak kétoldalú párbeszédeket a PESCO titkárságával abból a célból, hogy a szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítése terén kedvező eredményeket érjenek el és azok fennmaradjanak, sőt akár tovább javuljanak. A PESCO titkársága az egyes részt vevő tagállamokra szabott ajánlásokat fog megfogalmazni, hogy azokról megbeszéléseket folytassanak az említett párbeszédek során. Ezzel kapcsolatban tovább kell erősíteni a PESCO titkárságát.

                  24.

                  A Tanács emlékeztet arra, hogy a stratégiai iránytű eredményét figyelembe véve a részt vevő tagállamok a PESCO második kezdeti szakaszának 2025-ben bekövetkező végéig elvégzendő stratégiai felülvizsgálati folyamata keretében, valamint a PESCO-ról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően – amely értesítés emlékeztet bizonyos tagállamok biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegére is – értékelni fogják az összes PESCO-kötelezettségvállalás teljesítését, valamint megvitatják az új kötelezettségvállalásokat és döntenek azokról annak érdekében, hogy az európai biztonsági és védelmi integráció új szakaszába léphessenek.

         Kelt Brüsszelben, 2021. november 16-én

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

         (2)  HL C 88., 2018.3.8., 1. o.

         (3)  HL C 374., 2018.10.16., 1. o.

         (4)  HL C 463., 2021.11.16., 1 o.

         (5)  Az említett haderőt a részt vevő tagállamok az Uniós kereteken belül tagállami szükségletekre, valamint egyéb, így például az ENSZ-szel vagy a NATO-val összefüggő kontextusban használhatják fel.


title: A Tanács (EU) 2021/2022 ajánlása (2021. november 18.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról

text:
                  2021.11.19.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 413/37

         A TANÁCS (EU) 2021/2022 AJÁNLÁSA
         (2021. november 18.)
         az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és e) pontjára, valamint 292. cikke első és második mondatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2020. június 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló ajánlást (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás).

                     (2)

                     A Tanács azóta elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16), (EU) 2021/1782 (17), (EU) 2021/1896 (18) és (EU) 2021/1945 (19) ajánlást.

                     (3)

                     A Tanács 2021. május 20-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról szóló (EU) 2021/816 tanácsi ajánlást (20), hogy naprakésszé tegye azokat a kritériumokat, amelyek alapján értékelik, hogy a harmadik országokból kiinduló, nem alapvetően szükséges utazások biztonságosak és engedélyezhetők-e.

                     (4)

                     A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozást a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján.

                     (5)

                     A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szoros konzultációt folytatva – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének az (EU) 2021/816 ajánlással módosított tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszerek alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Konkrétan: Indonéziát fel kell venni a jegyzékbe.

                     (6)

                     A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely megszüntette a belső határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2021. november 18-tól kezdődően a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának koordinált feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok, különleges közigazgatási területek, valamint egyéb entitások és területi hatóságok lakosai tekintetében.

                     (7)

                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez az ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e.

                     (8)

                     Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (21) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                     (9)

                     Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (22) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

                     (10)

                     Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (23) a 2008/146/EK tanácsi határozat (24) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

                     (11)

                     Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (25) a 2011/350/EU határozat (26) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
         Az (EU) 2020/1052, az (EU) 2020/1144, az (EU) 2020/1186, az (EU) 2020/1551, az (EU) 2020/2169, az (EU) 2021/89, az (EU) 2021/132, az (EU) 2021/767, az (EU) 2021/816, az (EU) 2021/892, az (EU) 2021/992, az (EU) 2021/1085, az (EU) 2021/1170, az (EU) 2021/1346, az (EU) 2021/1459, az (EU) 2021/1712, az (EU) 2021/1782, az (EU) 2021/1896 és az (EU) 2021/1945 ajánlással módosított, az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás a következőképpen módosul:

                     1.

                     A tanácsi ajánlás 1. pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                                 „1.

                                 A tagállamoknak 2021. november 18-tól kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó ideiglenes korlátozást az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.”

                     2.

                     Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:
                     „

                           I. MELLÉKLET
                           Azon harmadik országok, különleges közigazgatási területek, valamint egyéb entitások és területi hatóságok, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás:
                           I.   ÁLLAMOK

                                       1.

                                       ARGENTÍNA

                                       2.

                                       AUSZTRÁLIA

                                       3.

                                       BAHREIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       INDONÉZIA

                                       8.

                                       JORDÁNIA

                                       9.

                                       KUVAIT

                                       10.

                                       NAMÍBIA

                                       11.

                                       ÚJ-ZÉLAND

                                       12.

                                       PERU

                                       13.

                                       KATAR

                                       14.

                                       RUANDA

                                       15.

                                       SZAÚD-ARÁBIA

                                       16.

                                       DÉL-KOREA

                                       17.

                                       EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK

                                       18.

                                       URUGUAY

                                       19.

                                       KÍNA (*1)

                                 II.   A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLETEI

                                       Hongkong Különleges Közigazgatási Terület

                                       Makaói Különleges Közigazgatási Terület

                                 III.   OLYAN ENTITÁSOK ÉS TERÜLETI HATÓSÁGOK, AMELYEKET LEGALÁBB EGY TAGÁLLAM NEM ISMER EL ÁLLAMKÉNT

                                       Tajvan

                        (*1)  a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében"

            Kelt Brüsszelben, 2021. november 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               Z. ČERNAČ

            (1)  HL L 208I., 2020.7.1., 1. o.

            (2)  HL L 230., 2020.7.17., 26. o.

            (3)  HL L 248., 2020.7.31., 26. o.

            (4)  HL L 261., 2020.8.11., 83. o.

            (5)  HL L 354., 2020.10.26., 19. o.

            (6)  HL L 431., 2020.12.21., 75. o.

            (7)  HL L 33., 2021.1.29., 1. o.

            (8)  HL L 41., 2021.2.4., 1. o.

            (9)  HL L 165I., 2021.5.11., 66. o.

            (10)  HL L 198., 2021.6.4., 1. o.

            (11)  HL L 221., 2021.6.21., 12. o.

            (12)  HL L 235., 2021.7.2., 27. o.

            (13)  HL L 255., 2021.7.16., 3. o.

            (14)  HL L 306., 2021.8.31., 4. o.

            (15)  HL L 320., 2021.9.10., 1. o.

            (16)  HL L 341., 2021.9.24., 1. o.

            (17)  HL L 360., 2021.10.11., 128. o.

            (18)  HL L 388., 2021.11.3., 1. o.

            (19)  HL L 397., 2021.11.10., 28. o.

            (20)  HL L 182., 2021.5.21., 1. o.

            (21)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

            (22)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

            (23)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

            (24)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

            (25)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

            (26)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).