               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Szlovákia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Szlovákia 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Szlovákia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Szlovákia 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  5
               , amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta
                  6
               .

               (2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Szlovákiának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 1. és 2. ajánlás is tükröz.

               (3)2017. február 22-én közzétették a Szlovákiára vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  7
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Szlovákia által elért eredményeket.

               (4)Szlovákia 2017. április 26-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  8
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról
                  9
               .

               (6)Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi stabilitási programja értelmében a kormány arra törekszik, hogy 2017-ben 1,3 %-ra mérsékelje a GDP-arányos államháztartási hiányt, majd további javulás eredményeként 2019-ben és 2020-ban 0 %-os szintet érjen el. A tervek szerint 2018-ban sikerül megvalósítani a középtávú költségvetési célt, vagyis a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2020-ig várhatóan fokozatosan 46 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott.

               (7)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Szlovákiának 2017-ben a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy Szlovákia 2017-ben némileg el fog térni ettől a követelménytől.

               (8)Költségvetési helyzete fényében Szlovákiának 2018-ban várhatóan további kiigazítást kell végrehajtania középtávú költségvetési célja, a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  10
                legfeljebb 2,9 %-os nominális növekedését jelenti. Ez a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország a 2017–2018-as időszakban összességében jelentősen el fog térni ettől a követelménytől. A Tanács összességében úgy véli, hogy Szlovákiának készen kell állnia további intézkedések megtételére ahhoz, hogy 2017-ben megfeleljen az előírásoknak, 2018-ban pedig további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és a költségvetés alakulásának értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018-as költségvetésiterv-javaslat, majd azt követően a 2018-as költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovák államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt. Ezzel összefüggésben a Bizottság – Szlovákia konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván releváns mérlegelési jogkörével.

               (9)A szlovákiai államháztartást hosszú távon továbbra is kockázatok övezik. Az egészségügyi kiadások változatlanul veszélyeztetik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, mivel az országban még mindig kihívást jelent az egészségügy költséghatékonyságának fokozása. Bizonyos intézkedések ugyan megvalósultak a kórházi ellátás racionalizálása és a költségek lefaragása érdekében, ám ezek egyelőre nem hoztak kézzelfogható eredményeket. A 2016. évi kiadások felülvizsgálata megtakarítási lehetőségeket tárt fel. Mindazonáltal az egészségügy és az egészségügyi kiadások átfogó reformjának gyakorlati megvalósítása elhúzódik: a diagnózis szerint csoportosított fizetési rendszer bevezetése és az elektronikus egészségügyi rendszerek elindítása egyaránt meglehetősen lassan halad előre. Ezzel egyidejűleg hosszú távon várhatóan kétszeresére nő az állami nyugdíjrendszer hiánya, miközben a szlovákiai nyugdíjkorhatár uniós viszonylatban a legalacsonyabbak közé tartozik. A nyugdíjrendszer közelmúltbeli kiigazításai nagyrészt ad hoc jellegű és rövid távú intézkedések voltak.

               (10)Az adókijátszás és az adókikerülés mérséklődött, és Szlovákia erőfeszítéseket tesz az adószabályoknak való önkéntes megfelelés előmozdítása érdekében. Az adóbehajtás javításának köszönhetően sikerült lényegesen csökkenteni a korábbi jelentős héabevétel-kiesést. A jelek szerint a héacsalás visszaszorítása a társasági adó beszedésére is kedvező hatást gyakorol. A pénzügyi igazgatás nagy hangsúlyt fektet a héaszabályoknak való megfelelés fokozására, mindenekelőtt az ellenőrzésen keresztül. Ezzel párhuzamosan folyamatban van az adószabályoknak való önkéntes megfelelést ösztönző, nem ellenőrzés-jellegű intézkedési lehetőségek feltérképezése is.

               (11)Az erőteljes gazdasági fellendülésnek és a nagyszabású munkahelyteremtésnek köszönhetően javult a munkaerőpiaci helyzet, de a tartós munkanélküliség továbbra is problémát jelent. A tartós munkanélküliség aránya változatlanul az egyik legmagasabb az EU-ban. Ez kiváltképp a marginalizált romákat, az alacsony képzettségűeket és a fiatalokat érinti. Ezen túlmenően a regionális különbségek sem enyhülnek: Kelet-Szlovákiában még mindig kétszer olyan magas a munkanélküliségi ráta, mint Pozsonyban. A felnőttek továbbra is csekély mértékben vesznek részt az egész életen át tartó tanulásban és a második esélyt nyújtó oktatásban. Az alacsony keresetűek munkavállalását ösztönző intézkedések és az állami foglalkoztatási szolgálatok folyamatban lévő reformja ellenére még mindig nehézségekbe ütközik a tartósan munkanélküli személyeknek és a kiszolgáltatott csoportoknak szóló testreszabott támogatás bevezetése – többek között a nagy ügyforgalom miatt. A tartósan munkanélküliek integrációját célzó szlovákiai cselekvési terv – amely számottevő finanszírozást kap az Európai Szociális Alaptól – a személyre szabott szolgáltatásokra vonatkozó átfogó megközelítés révén igyekszik orvosolni a kialakult helyzetet. E megközelítés előirányozza a célzott tanácsadást, egy új profilalkotási rendszer bevezetését, a magán-munkaközvetítő ügynökségekkel való együttműködést, valamint a munkaadók által kidolgozott, a regionális munkaerőpiaci igényekhez igazodó célirányos képzési programok biztosítását. A romák munkaerőpiaci részvétele változatlanul rendkívül kis mértékű, és foglalkoztatási rátájuk lassan javul. Szerény munkaerőpiaci teljesítményükben az alacsony képzettségi és készségszint, valamint a megkülönböztetés is szerepet játszik. A szülőképes korú nők alacsony foglalkoztatási rátája jól tükrözi a hosszú (három évig terjedő) szülői szabadságot, amelyet a férfiak ritkán vesznek igénybe, a gyermekgondozási létesítmények hiányát – mindenekelőtt a hároméves kor alatti gyermekek számára –, továbbá a rugalmas munkaidő-beosztás korlátozott alkalmazását.

               (12)Az oktatási rendszer nincs megfelelő helyzetben ahhoz, hogy növelni tudja Szlovákia gazdasági potenciálját. Az oktatási eredményeket és az alapvető készségek szintjét tekintve a nemzetközi standardokhoz képest kiábrándító a helyzet, ráadásul a releváns mutatók 2012 és 2015 között tovább romlottak. Mindemellett továbbra is szembetűnőek a regionális különbségek. A gyenge teljesítmény főként a tanulók társadalmi-gazdasági és etnikai hátterének erőteljes hatására, a méltányossággal, a hozzáféréssel és az inkluzivitással kapcsolatos problémákra, valamint a tanári szakma viszonylag alacsony vonzerejére vezethető vissza. A tanári fizetések 2016-ban 6 %-kal emelkedtek, és 2017–2020 között további emelést helyeztek kilátásba, mégis, többek között a nem versenyképes fizetési feltételek és a folyamatos tanárképzés hiánya is azon tényezők közé tartoznak, amelyek alapvetően aláássák a szakma vonzerejét – a tanári pálya különösen a leendő fiatal tanárok és az ország fejlettebb régióiban lakók körében népszerűtlen. A marginalizált roma közösségekre vonatkozó, nemrégiben elfogadott szegregáció elleni jogszabályokat maradéktalanul végre kell hajtani annak érdekében, hogy kifejtsék pozitív hatásukat és növeljék a romák inkluzív többségi oktatásban való részvételét, különös tekintettel a kisgyermekkori nevelésre és gondozásra, valamint az iskola előtti nevelésre.

               (13)A szlovákiai közigazgatás korszerűsítése folyamatban van, ám a korrupció változatlanul problémát jelent. Az érintett szereplők továbbra is magas szintűnek érzékelik a korrupciót, ami az üzleti tevékenységet akadályozó fő tényezők egyike. A korrupcióellenes szabályok kontrollmechanizmusai és érvényesítése a jelek szerint még mindig nem megfelelőek, és a visszaélések bejelentésére, illetve a postafiókcégekre vonatkozó szakpolitikai kezdeményezések nem feltétlenül képesek megoldani a problémát. Ezen túlmenően a közbeszerzési gyakorlatok számos területen nem igazodnak a bevált módszerekhez. Jelenleg olyan képzési programok kialakításán dolgoznak, amelyek az illetékes tisztviselőket hivatottak felkészíteni a közbeszerzési rendszer hatékonyabb működtetésére. Mindazonáltal az összeférhetetlenségek, a testreszabott pályázati kiírási feltételek és az odaítélési szempontok között a legalacsonyabb ár túlzott alkalmazása korlátok közé szorítják a minőségalapú versenyt. A bejelentett esetek tanúsága szerint a közbeszerzési hiányosságok az állami erőforrások hatékony elosztására is kihatnak.

               (14)A gyakran változó jogi környezet megnehezíti és költségessé teszi a jogszabályoknak való megfelelést a vállalkozások számára, emellett a jogalkotási és szabályozási eljárások, valamint a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályok sokszor nem bizonyulnak elég vállalkozásbarátnak. Nemrégen létrehozták a gazdasági minisztérium államtitkára által vezetett, vállalkozói tevékenységgel foglalkozó minisztériumközi munkacsoportot, amely a várakozások szerint legkésőbb 2017 júniusában az üzleti környezetet javító intézkedésekre irányuló ajánlásokat fog előterjeszteni. Szlovákiában az üzleti szolgáltatások ágazatában továbbra is igen jelentős szabályozási akadályokkal kell számolni. A szolgáltatáspiaci akadályok kezelését célzó intézkedéscsomag
                  11
                részeként a Bizottság a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokról szóló, 2017. januári közleményében szakmánként konkrét iránymutatásokat nyújtott e probléma kiküszöbölése érdekében.

               (15)Az igazságszolgáltatás hatékonyságának javítása és függetlenségének megerősítése változatlanul kihívások elé állítja Szlovákiát, jóllehet az ország erőfeszítéseket tesz a hiányosságok kiküszöböléséért. Mindazonáltal az igazságszolgáltatás hatékonyságát és függetlenségét továbbra is aggályok övezik. Emellett a hatékonysági problémák, a kapacitáshiány és a fragmentáció nagy terhet rónak a közigazgatásra. Az emberierőforrás-menedzsmentre vonatkozó stratégia 2015. októberi, illetve a közszolgálati törvény közelmúltbeli elfogadása a helyes irányba mutat. A törvény rendelkezéseinek végrehajtását és a köztisztviselői etikai kódex alkalmazását az újonnan létrehozott, politikailag független Közszolgálati Tanács fogja felügyelni. Az összetett és átláthatatlan szabályozási keret miatt az energiapiaci szereplők között bonyolult kapcsolatrendszer alakult ki. Az elosztási díjak megállapításának közelmúltbeli módosításai változatlan politikai és üzleti befolyásra engednek következtetni. Az energiaárakat szabályozó testület függetlensége várhatóan csökkenni fog annak a jogszabálynak az elfogadását követően, amely a kormány kizárólagos hatáskörébe utalja a szabályozó testület elnökének kinevezését, a gazdasági és a környezetvédelmi minisztérium számára pedig biztosítja az ármegállapítási eljárásokba való beavatkozás jogát.

               (16)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (17)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  12
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában jelentős költségvetési kiigazítást tesz szükségessé. Szakpolitikai fellépései során igyekezzen olyan költségvetési irányvonalat kialakítani, amely a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovák államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájárul. Fokozza az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát, többek között a „pénzért értéket” program végrehajtása révén.

               2.Javítsa a hátrányos helyzetű csoportok aktivizálására irányuló intézkedéseket, többek között a tartósan munkanélküli személyekre vonatkozó cselekvési terv végrehajtása, valamint személyre szabott szolgáltatások és célirányos képzések biztosítása révén. Mozdítsa elő a nők foglalkoztatási lehetőségeit, különösen a megfizethető és színvonalas gyermekgondozási szolgáltatások kiterjesztése révén. Javítsa az oktatás minőségét, valamint növelje a romák inkluzív többségi oktatásban való részvételét.

               3.Fokozza a versenyt és az átláthatóságot a közbeszerzési eljárásokban, és a hatályos jogszabályok szigorúbb végrehajtása által erősítse meg a korrupció elleni küzdelmet. Fogadjon el és hajtson végre egy átfogó tervet a vállalkozói tevékenység adminisztratív és szabályozási korlátainak kezelésére. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát, beleértve a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott eljárások lerövidítését is.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 és P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás egy négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI
               BIZOTTSÁG
                                       Brüsszel, 2015.5.13.
                                       COM(2015) 269 final
                              Ajánlás
                    A TANÁCS AJÁNLÁSA
         Ausztria 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
   amelyben véleményezi Ausztria 2015. évi stabilitási programját
HU                                                                HU
 ---pagebreak---                                                  Ajánlás
                                        A TANÁCS AJÁNLÁSA
                           Ausztria 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
                  amelyben véleményezi Ausztria 2015. évi stabilitási programját
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
   (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
   felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és
   különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira3,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:
   (1)       Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020”
             elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a
             foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a
             kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség
             annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
             versenyképesség terén.
   (2)       A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és
             az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
             (2010–2014),         2010. október 21-én     pedig      elfogadta     a      tagállamok
             foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek
             együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak,
             hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
   2
           COM(2015) 269.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HU                                                  2                                                HU
 ---pagebreak---    (3)  A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el Ausztria 2014. évi nemzeti
        reformprogramjáról, valamint véleményezte Ausztria 2014. évi aktualizált stabilitási
        programját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU rendeletnek4
        megfelelően kiadta Ausztria 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló
        véleményét5.
   (4)  A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést6, amely
        elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén
        2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a
        riasztási mechanizmus keretében készült jelentést7, amelyben Ausztriát nem sorolta
        azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.
   (5)  Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához,
        a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát
        költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.
   (6)  A Bizottság 2015. február 26-án közzétette az Ausztriára vonatkozó 2015. évi
        országjelentését8. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án
        elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Ausztria által elért eredményeket.
   (7)  2015. április 21-én Ausztria benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és
        2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében
        a két program értékelésére egyidejűleg került sor.
   (8)  Ausztria jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a
        2014–2016 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A
        2015. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási hiányt
        fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,2 %-ára, majd 2019-re a GDP 0,5 %-ra tervezi
        javítani. A stabilitási program szerint a középtávú költségvetési cél – a GDP 0,45 %-
        ánál nem nagyobb strukturális hiány – 2014-ben megvalósult, és azt a kormány a
        programidőszak alatt tartani kívánja. Az újraszámított strukturális egyenlegből
        kiindulva azonban a középtávú költségvetési cél 2015-től várhatóan meghiúsul. Az
        államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 86,8 %-ának megfelelő
        értéken tetőzik, majd ezt követően 2019-re fokozatosan a GDP 79,7 %-ára csökken.
        A program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv
        megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérését
        támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi
        előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának
        megfelelő mértékkel el fog térni a középtávú költségvetési céltól. Az eltérés 2016-
        ban előreláthatólag jelentőssé válik, hiszen a strukturális egyenleg az előrejelzés
        szerint a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékben romlik, a középtávú költségvetési cél
        eléréséhez pedig a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű strukturális kiigazítás
        szükséges. Ez a GDP mintegy 0,9 %-ának megfelelő mértékű eltérést jelent a
        Stabilitási és Növekedési Paktum követelményétől, ezért további intézkedésekre lesz
        szükség. A stabilitási program és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint
        ugyanakkor a bruttó adósság az átmeneti adósságszabálynak megfelelően 2015-ben
        és 2016-ban csökkenő pályán marad. A stabilitási program értékelése alapján és a
   4
       HL L 140., 2013.5.27., 11. o.
   5
       C(2014) 8811 final, 2014.11.28.
   6
       COM(2014) 902, 2014.11.28.
   7
       COM(2014) 904 final, 2014.11.28.
   8
       SWD(2015) 39 final, 2015.2.26.
HU                                              3                                             HU
 ---pagebreak---         Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye
        szerint fennáll a kockázata annak, hogy Ausztria nem fog megfelelni a Stabilitási és
        Növekedési Paktum rendelkezéseinek.
   (9)  A különböző kormányzati szintek közötti kapcsolatok továbbra is összetettek, ami
        csökkenti a közigazgatás létfontosságú szektorainak hatékonyságát. Ausztria még
        mindig azon országok közé tartozik, amelyekben GDP-arányosan a legalacsonyabb a
        szubnacionális adók szintje. Az adóügyi önállóság alacsony szintje ellenére a
        szubnacionális kormányzatoknak számos kiadási és igazgatási feladatot kell
        ellátniuk. A rendkívül összetett szerkezet, illetve a bevételi és a kiadási hatáskör
        egyenlőtlensége nem ösztönöz széles körű reformok végrehajtására.
   (10) Az osztrák nyugdíjrendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát továbbra is
        strukturális hiányosságok veszélyeztetik. Az osztrák reformok eddig nem tűnnek
        elégségesnek a rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának
        biztosításához. Először is, a tényleges nyugdíjbavonulási életkor jelentősen
        alacsonyabb a kötelező nyugdíjkorhatárnál. Másodszor, a nők kötelező
        nyugdíjkorhatára jóval alacsonyabb a férfiakénál, és 2024-ig nem is fog emelkedni.
        Harmadszor, továbbra sincs kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és az Ausztriában
        folyamatosan növekvő várható élettartam között. Ausztria hozott néhány intézkedést
        a tényleges nyugdíjbavonulási életkor növelésére, amely jelenleg 59,7 év (2014), de
        így is jóval alacsonyabb a 63,1 évet kitevő uniós átlagnál (2013). Intézkedéseket
        hoztak a korai nyugdíjba vonulás és a rokkantsági rendszerek kiskapuinak
        bezárására, vagyis a munkával töltött élet meghosszabbítására. Emellett megnövelték
        a korai nyugdíjba vonulással együtt járó nyugdíjcsökkentés éves mértékét és a
        szükséges szolgálati időszakot. Továbbra sem világos azonban, hogy ezen
        intézkedések várt kedvező költségvetési hatásai miként fognak jelentkezni.
   (11) Az osztrák egészségügyi kiadások a legmagasabbak között vannak az EU-ban. A
        folyamatban lévő egészségügyi reform (2013–2016) célja, hogy e kiadásokat 2016-
        tól a GDP arányában rögzítsék. Az egészségügyi rendszer költségvetési
        fenntarthatóságát és hatékonyságát azonban még e reformok sikere esetén is
        strukturális problémák terhelik. Ma már intézkedéseket kell tenni a 2016 utáni
        időszak vonatkozásában is. Több beteget kell kezelni például multidiszciplináris
        elsődleges járóbeteg-ellátás keretében, és tovább kell csökkenteni a fekvőbeteg-
        ellátás kezeléseinek átlagos hosszát.
   (12) Ausztria számára kihívás marad a megfelelően képzett munkaerő hosszú távú
        kínálatának biztosítása. A munkanélküliségi ráta 5,6 %-kal az egyik legalacsonyabb
        az EU-ban, de a gazdaságilag aktív népesség egyes részeinek munkaerő-piaci
        potenciálját nem aknázzák ki teljes körűen. Ausztria hozott néhány intézkedést a
        munkával töltött élet meghosszabbítására, a nők munkaerő-piaci részvételének jobb
        elősegítésére és – többek között a képesítések elismerésének javításával – a migráns
        hátterű munkaerő-piaci résztvevők potenciáljának teljes körű kiaknázására, de e
        közelmúltbeli reformokat szoros figyelemmel kell kísérni, illetve e csoportok
        munkaerő-piaci potenciáljának teljes körű hasznosításához további intézkedések
        szükségesek.
   (13) Ausztria 2015. március 13-án előterjesztett átfogó adóreformjának célja a személyi
        jövedelemadó sávjainak és kulcsainak átalakítása, különösen az induló ráta 36,5 %-
        ról 25 %-ra csökkentése. Az enyhítés a becslések szerint 4,9 milliárd EUR-val
        csökkenti az adóbevételeket, míg a családpolitikára és a kutatási tevékenységekre
        fordított kiadások 300 millió EUR-val emelkednek. A javaslat értelmében az
HU                                            4                                              HU
 ---pagebreak---         adórendszer átalakítását részben az adócsalás elleni küzdelem, a közkiadások
        csökkentése, a kedvezményes héakulcs egyes területeken 13 %-ra való emelése és a
        tőkejövedelem-adó mértékének 25 %-ról 27,5 %-ra való emelése finanszírozza. Ezek
        a reformtervek nagyjából megfelelnek a Tanács 2014. évi ajánlásainak. Valószínűleg
        növelni fogják az alacsony kereseti potenciállal rendelkezők és a második keresők
        munkavállalási hajlandóságát és a rendelkezésre álló jövedelmet. A reformot
        azonban költségvetés-semleges módon kell végrehajtani.
   (14) Az osztrák iskolarendszert a lemorzsolódók alacsony – jóval az uniós átlag alatti –
        száma jellemzi. A szakoktatás és -képzés szilárd és jól működő rendszere jelentős
        számban bocsát ki magasan képzett munkavállalókat. Az oktatási eredmények
        javítása és ezáltal az alacsony társadalmi-gazdasági státuszú – különösen a migráns
        hátterű – fiatalok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívás. Az új
        középfokú iskolák (Neue Mittelschule) bevezetésének értékelése kezelendő
        hiányosságokat tárt fel.
   (15) A Tanács az európai szemeszter keretében következetesen ajánlotta, hogy Ausztria
        javítsa és ösztönözze a szolgáltatások versenyét, de a szakpolitikai válasz egyelőre
        korlátozott. Több szabad foglalkozás esetében továbbra is érvényben vannak a jogi
        formára, a tulajdonosi struktúrára vagy a díjszabásra vonatkozó követelmények,
        amelyek szabályozói akadályokat állítanak a piacra jutás elé és akadályozzák a más
        tagállamokból származó szakembereket és vállalkozásaikat az ausztriai
        letelepedésben. A kölcsönös értékelés keretében Ausztria jelenleg a szabad
        foglalkozásokhoz való hozzáférés szabályainak és a szabad foglalkozások tényleges
        gyakorlásának felülvizsgálatát végzi annak érdekében, hogy értékelje a szabályok
        arányosságát és közérdekűségét. A többi tagállam versenyhatóságaival összevetésben
        az osztrák szövetségi versenyhatóság forráshiányos, ami gátolja eredményességét.
   (16) Az osztrák bankszektor ellenállóképes maradt, de még mindig több kihívással
        szembesül úgy belföldön, mint a sebezhető külföldi kitettségek tekintetében. A
        bankszektor kapitalizációja 2014-ben is javult, de az osztrák bankok nyereségessége
        még mindig nyomott szintű. A hat legnagyobb osztrák hitelintézetből öt sikeresen
        túljutott az EKB 2014-ben végzett átfogó értékelésén, az egyetlen kivétel az
        Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Ausztria jelentős előrelépést ért el az ÖVAG
        és a Hypo Group Alpe Adria (HGAA) szerkezetátalakításában. 2015 februárjában
        ugyanakkor a Heta Asset Resolution-nál – a HGAA feldarabolásakor létrehozott
        eszközkezelőnél – 7,6 milliárd EUR összegű tőkehiányt tártak fel. A kormány mint a
        Heta Asset Resolution 100 %-os tulajdonosa 15 hónapos moratóriumot hirdetett a
        társaság mintegy 10 milliárd EUR összegben kibocsátott kötvényeivel kapcsolatos
        tőketörlesztésekre és kamatfizetésekre, első ízben alkalmazva a bankok
        helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv ezen új eszközét.
   (17) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ausztria
        gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi
        országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti
        reformprogramot, valamint az előző években Ausztriának címzett ajánlások nyomon
        követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak
        Ausztria fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája
        szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós
        szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó
        gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való
        beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi az európai szemeszter
        keretében tett ajánlásokat.
HU                                             5                                              HU
 ---pagebreak---    (18)    A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Ausztria stabilitási programját, és
           arról alkotott véleményét9 mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.
   (19)    Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének
           gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön
           ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euró.
           Ausztriának az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő
           végrehajtásáról is gondoskodnia kell,
   AJÁNLJA, hogy Ausztria 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
   1.      Kerülje el a középtávú költségvetési céltól való eltérést 2015-ban és 2016-ban.
           Biztosítsa a munka adóterhének csökkentésére irányuló adóreform költségvetés-
           semlegességét. Szüntesse meg a különböző kormányzati szintek bevételi és kiadási
           hatáskörei közötti egyenlőtlenséget. Hozzon intézkedéseket a nyugdíjrendszer hosszú
           távú fenntarthatóságának biztosítására, többek között a férfiakra és a nőkre
           vonatkozó kötelező nyugdíjkorhatár előbbre hozott harmonizációja, valamint a
           kötelező nyugdíjkorhatár és a várható élettartam összekapcsolása révén.
   2.      Erősítse meg az idősebb munkavállalók és a nők munkaerő-piaci részvételének
           fokozására szolgáló intézkedéseket, többek között a gyermekgondozási és a tartós
           ápolás-gondozási szolgáltatások javításával. Tegyen lépéseket a hátrányos helyzetű
           fiatalok tanulmányi eredményeinek javítása érdekében.
   3.      Szüntesse meg a szolgáltatók elé állított aránytalan korlátokat és a több ágazatban
           tevékenykedő vállalkozások létrehozása elé támasztott akadályokat.
   4.      Kezelje a pénzügyi szektor külföldi kitettségekkel és elégtelen eszközminőséggel
           kapcsolatos sebezhetőségét.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                    a Tanács részéről
                                                    az elnök
   9
          Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.
HU                                                     6                                       HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 297 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Írországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/416/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Írországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/416/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti 2009/416/EK határozatában
                  1
                megállapította, hogy Írországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2008-ban eléri a GDP 6,3 %-át, tehát túllépi a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, 2009-ben pedig várhatóan a GDP 11 %-ára bővül. Az államháztartás bruttó adóssága az előrejelzés szerint 2009-ben megszegi a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket.

               (2)Ugyanezzel a dátummal a Tanács a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Írországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2013-ig igazítsa ki a túlzott hiányt. A tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták.

               (3)2009. december 2-án a Tanács megállapította, hogy az ír hatóságok a 2009. április 27-i tanácsi ajánlásokkal összhangban eredményes intézkedéseket hoztak, azonban az eredeti ajánlás elfogadása után az államháztartásra jelentős hatással lévő, kedvezőtlen gazdasági események következtek be Írországban. A Tanács ezért a Bizottság ajánlása alapján megállapította, hogy teljesülnek az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti feltételek, és a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban új ajánlást intézett Írországhoz azzal a céllal, hogy 2014-ig szüntesse meg a túlzott hiányt
                  2
               .

               (4)2010. december 7-én a Tanács megállapította, hogy a bankszektor kapcsán jelentős nagyságrendben végrehajtandó támogatási intézkedések miatt az államháztartásra jelentős hatással lévő, kedvezőtlen gazdasági események következtek be Írországban. A Tanács ezért a Bizottság ajánlása alapján a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban új ajánlást intézett Írországhoz, és a túlzott hiány kiigazításának határidejét 2015-ben határozta meg
                  3
               . Ezzel egyidejűleg, az ír hatóságok azon kérése nyomán, amelyben pénzügyi segítséget kértek az Európai Uniótól, azon tagállamoktól, amelyeknek pénzneme az euró, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), a Tanács határozatot hozott az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról, továbbá a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából végrehajtandó egyedi intézkedésekről
                  4
               . A Bizottság és az ír hatóságok közötti, a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) 2010. december 16-án került aláírásra.

               (5)2011. augusztus 24-én a Bizottság megállapította, hogy Írország a Tanács 2010. december 7-i tanácsi ajánlásának megfelelően eredményes intézkedéseket tett annak érdekében, hogy 2015-re kiigazítsa a túlzott hiányt
                  5
               .

               (6)A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban Írország mentesült a túlzotthiány-eljárás szerinti külön jelentéstétel követelménye alól, a jelentéstételt a pénzügyi támogatási program keretében végezte el.

               (7)2013 decemberében Írország sikeresen lezárta az EU–IMF pénzügyi támogatási programját: a program szakpolitikai feltételeinek túlnyomó többsége teljesült, továbbá helyreállt az állam és a bankszektor iránti befektetői bizalom is.

               (8)A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet
                  6
                3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

               (9)A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján hoz döntést. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat csak akkor helyezhető hatályon kívül, ha i. a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja majd meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket
                  7
               .

               (10)Írország 2016. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2016. évi stabilitási program és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

               –2009 óta, amikor a hiány (a pénzügyi szektor támogatásával kapcsolatos egyszeri hiánynövelő intézkedések nélkül) a GDP mintegy 11,5 %-át kitevő értéken tetőzött, az államháztartás egyenlege egyenletesen javult, és a hiány 2014-ben a GDP 3,8 %-ára, 2015-ben pedig a GDP 2,3 %-ára (az egyszeri műveleteket leszámítva a GDP 1,3 %-ára
                  8
               ) csökkent. A hiánycsökkentést összességében főként a kiadások visszafogása idézte elő: az elsődleges kiadások GDP-arányos súlya 2010 és 2015 között 8,5 százalékponttal csökkent. Ezt az azonos időszakban a GDP-arányos bevételek 0,5 százalékpontos emelkedése támogatta.

               –Az Írország által 2016. április 29-én benyújtott 2016. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány 2016-ban a GDP 1,1 %-ára csökken, 2017-ben pedig – változatlan politikát feltételezve – a GDP 0,4 %-ára
                  9
               . A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése 2016-ra 1,1 %-os, 2017-re pedig – változatlan politikát feltételezve – 0,6 %-os GDP-arányos hiánnyal számol. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzés távlatában a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

               –A Bizottság becslése szerint a strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg 2011 és 2015 között a GDP 6,7 %-ának megfelelő mértékben javult.

               –Írország GDP-arányos bruttó adósságrátája a 2013. évi 120 %-os csúcsérték óta egyenletesen csökken, az előrejelzés távlatában várhatóan csökkenő pályán marad. A GDP-arányos bruttó államadósság a 2014. évi 107,5 %-ról 2015-ben a nominális GDP szárnyalásának és a privatizációnak köszönhetően 93,8 %-ra esett, 2016-ban pedig az előrejelzések szerint tovább fog csökkenni, a GDP 89,1 %-ára. Az előrejelzés szerint a bruttó államadósság aránya 2017-ben is csökkenni fog, a GDP 86,6 %-ára, ami a kedvező ciklikus feltételeknek, a történeti szinten alacsony kamatlábaknak és az elsődleges költségvetési többletnek is köszönhető.

               (11)A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2016-től Írország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell közelítenie középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak. Ezzel összefüggésben úgy tűnik, hogy 2016-ban némi eltérés várható a középtávú költségvetési célhoz szükséges korrekciós pályától, 2017 tekintetében viszont az előrejelzések szerint Írország meg fog felelni a pályának. Írország az előrejelzések szerint mindkét évben meg fog felelni az átmeneti adósságszabálynak. Összességében 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség.

               (12)A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint a tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

               (13)A Tanács véleménye szerint az írországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/416/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy Írországban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

               2. cikk

               A 2009/416/EK határozat hatályát veszti.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak Írország a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2009. április 27-i 2009/416/EK határozata az Írországban fennálló túlzott hiányról.

                     (2)
                  A Tanács 2009. december 2-i ajánlása az Írországban fennálló túlzott hiány megszüntetéséről.

                     (3)
                  A Tanács 2010. december 7-i ajánlása az Írországban fennálló túlzott hiány megszüntetéséről.

                     (4)
                  A Tanács 2010. december 7-i végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról.

                     (5)
                  A Bizottság közleménye a Tanácsnak a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló 2010. december 7-i tanácsi ajánlásra válaszul Írország által tett intézkedések értékeléséről – COM(2011) 509 végleges, 2011.8.24.

                     (6)
                  A Tanács 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

                     (7)
                  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című, 2012. szeptember 3-i útmutatóval összhangban. Lásd:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  2015-ben az Allied Irish Bank tervezett feltőkésítése keretében az állam elsőbbségi részvényeinek egy részét törzsrészvényekké konvertálták. A konverzióval a szóban forgó részvények értékesítését készítették elő, a bank magánkézbe való visszaadására vonatkozó ír kormányzati tervekkel összefüggésben. Az alkalmazandó számviteli szabályok értelmében a konverzió 2015-ben növelte Írország államháztartási kiadásait (és így az államháztartási hiányt).

                     (9)
                  Mivel a februári általános választásokat követő kormányalakítási tárgyalások április végén is folytak, az Írország által benyújtott 2016. évi áprilisi stabilitási program a politika változatlanságát vette alapul.


title: Ajánlás: a Tanács határozata Az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                    AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                      Brüsszel, 7.5.2008
                                                      SEC(2008) 574 végleges
                                           Ajánlás:
                               A TANÁCS HATÁROZATA
   Az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül
                                         helyezéséről
                                  (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                    INDOKOLÁS
   1.        HÁTTÉR
   A Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és
   meghatározza az annak felismerésére és megszüntetésére szolgáló eljárást. A túlzott hiány
   esetén követendő eljárást (EDP) tovább részletezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet1, amely
   a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése
   értelmében a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két
   kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiány túllépi-e a
   GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve, ha az arány jelentős mértékben és
   folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték
   túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az
   államadósság túllépi-e a GDP 60%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az
   adóssághányad elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a
   referenciaértékhez).
   A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel
   összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához
   kapcsolódó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi
   rendelet2 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és
   október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó
   változókra vonatkozó adatokat3.
   A Bizottság 2005. június 7-én a 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával
   kezdeményezte Olaszországgal szemben a túlzott hiány esetén követendő eljárást, a 2003. és
   2004. évi, a GDP 3,1%-ának megfelelő államháztartási hiány és a GDP körülbelül 106-107%-
   ának megfelelő államadósság alapján4. A Tanács 2005. július 28-án a Bizottság ajánlására
   megállapította5, hogy a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően Olaszországban túlzott hiány
   áll fenn. Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a 104. cikk (7)
   bekezdése értelmében ajánlásokat intézett Olaszországhoz azzal a céllal, hogy a túlzott
   költségvetési hiányt legkésőbb 2007-re szüntesse meg6. Ennek érdekében az olasz
   hatóságoknak különösen az alábbiakat ajánlották: a 2005. évi költségvetést következetesen
   hajtsák végre; tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a ciklikus
   hatásoktól megtisztított, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó
   hiány kumulatív csökkenése 2006-2007 során a 2005-ös szinthez képest a GDP legalább
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   2
           HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
           módosított rendelet.
   3
           Olaszország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
           SEC(2005) 750. Több egymást követő módosítás után a jelenleg 2003-ra és 2004-re jelentett
           államháztartási hiány a GDP 3,5%-a. Ugyanezekre az évekre vonatkozóan az adóssághányadot lefelé
           módosították a GDP körülbelül 104%-ára, ami a nominális GDP magasabb becslésére vezethető vissza.
   5
           HL L 266., 2005.10.11., 57. o.
   6
           Az Olaszországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
           következő                                     weboldalon                                találhatók:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
HU                                                        2                                                    HU
 ---pagebreak---    1,6 %-ával legyen egyenlő, és hogy e kiigazításnak legalább a fele 2006-ban valósuljon meg.
   Ezenkívül az olasz hatóságokat arra is felkérték, hogy biztosítsák a bruttó államadósság-
   hányad megfelelő mértékű csökkenését, és kielégítő ütemű közelítését a referenciaértékhez,
   összhangban a túlzott hiány kiigazításával, azáltal, hogy középtávon helyreállítják az
   elsődleges többlet megfelelő szintjét. Az olasz hatóságoknak ajánlották továbbá, hogy
   fordítsanak megkülönböztetett figyelmet a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőkre –– például
   az ún. vonal alatti műveletekre ––, amelyek hozzájárulnak az adósság szintjének
   változásaihoz. Ezenkívül a Tanács felkérte az olasz hatóságokat, hogy a konjunkturális
   hatásoktól mentes hiánynak a GDP legalább 0,5%-ának megfelelő éves csökkentésével ―
   egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül ― biztosítsák az államháztartás középtávon
   egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató helyzetét célzó költségvetési konszolidációnak a
   túlzott hiány kiigazítása utáni fenntartását is.
   A Tanács végül felkérte az olasz hatóságokat az államháztartási adatok összegyűjtésének és
   feldolgozásának további javítására.
   1. táblázat: A Tanács által 2005. július 28-án jóváhagyott kiigazítás
   eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában        2005               2006                      2007
   Államháztartási egyenleg                      -4,3              hiány            hiány egyértelműen
                                                            egyértelműen <4                   <3
   Átmeneti intézkedések                          0,4
                                                                     -                         -
   A strukturális egyenleg változása                        +1,6 2006-2007-ben, 2005-tel szemben
                                                                             (legalább)
                                                                 ennek legalább a fele 2006-ban
   p.m.: Reál-GDP növekedés (%)                    0                1,5                       1,5
   Megjegyzés: strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti
   intézkedések nélkül
   Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2005. tavaszi előrejelzését idéző, és a további értékeléseket tartalmazó, a 104.
   cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás
   2006. február 22-én, vagyis miután lejárt a tanácsi ajánlás nyomán intézkedések
   meghozatalára kiszabott határidő, a Bizottság a Tanácshoz szóló közleményt fogadott el,
   amelyben megállapította, hogy az Olaszország által eddig az időpontig tett intézkedések
   összhangban voltak a Tanács ajánlásával, valamint hogy – bár a költségvetési helyzet
   érzékeny maradt – ebben a szakaszban nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén
   követendő eljárás során7. 2006. március 14-i ülésén a Tanács egyetértett ezzel az értékeléssel.
   A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
   határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli
   meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
   7
             SEC(2006) 238.
HU                                                         3                                                           HU
 ---pagebreak---    2.        A HIÁNNYAL KAPCSOLATOS LEGÚJABB FEJLEMÉNYEK
   A nemzeti statisztikai hivatal által 2008. február 29-én közzétett adatok megerősítették, hogy
   2003-ban és 2004-ben az államháztartási hiány az eredetileg a GDP 3,1%-át jelentő érték
   egymást követő módosításai után a GDP 3,5%–a volt, amely arra ösztönözte a Bizottságot,
   hogy 2005-ben kezdeményezze a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindítását
   Olaszországgal szemben. Ebben a két évben a hiány még magasabb lett volna a GDP 1¾%-át
   és 1¼%-át jelentő egyszeri intézkedések nélkül. Az elsődleges többlet a kilencvenes évek
   végén a GDP majdnem 5%-át jelentő értékről gyorsan csökkent és 2004-ben a GDP 1,2%-a
   volt. 2005-ben, a GDP stagnálása mellett, az államháztartási hiány elérte a GDP 4,2%-át, a
   GDP ½%-át jelentő hiánycsökkentő egyszeri intézkedések ellenére, és az elsődleges többlet
   szinte teljesen eltűnt.
   A 2008 áprilisa előtt Olaszország által bejelentett adatok szerint 2006-ban, amikor az
   államháztartási hiány elérte a GDP 3,4%-át8, a költségvetés jelentős kiigazítására került sor.
   Ez megfelel a stabilitási program 2005. decemberi aktualizált változatában9 meghatározott, a
   GDP 3,5%-át kitevő hivatalos hiánycélnak. Az államháztartási hiányt hátrányosan
   befolyásolta a kormány azon döntése, amellyel elengedte egy vasúttársaság nagysebességű
   projektjével kapcsolatos adósságot, ami a hiánynak a GDP 0,9%-át jelentő növekedését
   eredményezte. A GDP majdnem 0,9 százalékpontos nominális kiigazítását 2005 és 2006
   között a bevételek élénkülése vezérelte, ami összekapcsolódott a folyó elsődleges kiadások
   GDP-hez viszonyított arányának némi csökkenésével, a majdnem stagnáló közbenső
   fogyasztásnak köszönhetően. Ez ellensúlyozta a vasúttársaság említett adósságelengedését.
   Sok bevételi tétel jelentős mértékű növekedése a 2006-os költségvetési törvény számos
   intézkedéséhez és az év közepén elfogadott kiegészítő költségvetési csomaghoz kapcsolódott.
   A hozzáadottértékadó-bevételek, valamint a személyi jövedelemadó és a társasági adó
   bevétele évről évre a GDP 0,3 százalékpontjával emelkedett.
   2006-ban az egyszeri intézkedések nélküli bevételek összességében a GDP 1½
   százalékpontjával magasabbak voltak mint 2005-ben, miközben az egyszeri intézkedések
   nélküli kiadások a GDP több mint ¼ százalékpontjával csökkentek. A 2006-os hiány az
   egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül10 a GDP 2005-ös 4,8%-áról a GDP 3%-ára csökkent.
   2006-ban a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri
   és más átmeneti intézkedések nélkül) a GDP-re vetítve 1,7 százalékponttal javult 2005-höz
   képest, a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett 2005. júliusi tanácsi ajánlásban előírt
   legalább 0,8 százalékpontos javulást jóval meghaladó mértékben.
   8
           A 2006-os hiányra vonatkozóan 2008 áprilisa előtt bejelentett adatot (a GDP 4,4%-a) lefelé
           módosították (Eurostat News Release 55. szám, 2007. április 23. és 142. szám, 2007. október 22.) A
           módosítás nagyrészt az alacsonyabb tőkekiadásból ered, amely annak a határozatnak az eredménye,
           amely szerint az Európai Bíróságnak a vállalati autók hozzáadottérték-adójára vonatkozó ítéletéhez
           kapcsolódóan a héa-visszatérítést az eredeti tervektől eltérően nem 2006-ban halmozzák fel, hanem
           azokban az években, amikor a beadott igényeket érvényesítik.
   9
           A program, valamint annak bizottsági és tanácsi értékelése megtalálható a következő honlapon:
           http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
   10
           2006-ban az egyszeri és átmeneti intézkedések a GDP 0,4%-ával növelték a 2006-os hiányt. A
           hiánynövelő adósságelengedés mellett a következő tranzakciókat tekintik hiánycsökkentő egyszeri
           intézkedésnek: ingatlanértékesítés (a GDP 0,1%-a) és társaságok állóeszközeinek átértékelésére kivetett
           adó (a GDP 0,4%-a). Ezzel szemben a stabilitási program 2005-ös aktualizált változata 2006-ra a GDP
           0,3%-át jelentő hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket tervezett.
HU                                                       4                                                         HU
 ---pagebreak---    Olaszország 2008 áprilisa előtti bejelentését követően a Bizottság (Eurostat) által közölt
   adatok11 alapján az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 1,9%-a volt. Nagyon csekély
   annak a valószínűsége, hogy a költségvetési elszámolások valamely jövőbeni módosítása a
   2007. évi hiányt a GDP 3%-át meghaladó szintre emelné12.
   A GDP 1,9 %-ának megfelelő, 2007-re bejelentett hiány, amely a GDP 0,2%-át kitevő
   általános hiánynövelő egyszeri intézkedést tartalmaz13, sokkal alacsonyabb, mint a 2006-os
   stabilitási programban előirányzott 2,8%, amely a GDP 0,1%-át jelentő hiánycsökkentő
   egyszeri intézkedést tartalmazott. Ez a tervezettnél jobb eredmény a 2006-os egyszeri
   intézkedések nélküli hiány pozitív kiinduló helyzetéből adódik, amely a stabilitási program
   2006-os aktualizálásában tervezettnél a GDP 1,5 százalékpontjával alacsonyabbnak bizonyult.
   A 2007-es költségvetési törvénnyel elfogadott korrekciós intézkedések végrehajtása hatékony
   volt; a jobb kiindulási helyzetet azonban bizonyos mértékig ellensúlyozta néhány kiegészítő
   kiadás részleges bevezetése, ami főként 2007-ben elfogadott szociális transzfereket és
   tőkekiadásokat jelent.
   Az államháztartás kiigazítása 2007-ben a GDP 1½ százalékpontjával 2006-hoz képest
   nagyrészt a bevétel/GDP arány további jelentős, 1,2 százalékpontos növelésének köszönhető.
   A személyi jövedelemadó és a társasági adó emelkedése nagyrészt ellensúlyozta mind a
   társasági eszközök átértékeléséből eredő átmeneti bevételek csökkenését, mind a közvetett
   adóknak a GDP arányában bekövetkezett csökkenését, főként az olajtermékek jövedéki
   adójának csökkenése miatt. A TFR végkielégítési rendszer átvezetése az olasz
   társadalombiztosítási intézethez magyarázza a társadalombiztosítási járulékok majdnem 0,4
   százalékpontos növekedését a GDP arányában14. A kiadási oldalon a 2006-hoz képest
   lényegesen alacsonyabb (egyszeri) tőkekiadást részben ellensúlyozta a kamatkiadások
   emelkedése. 2006 és 2007 között a folyó elsődleges kiadások aránya a GDP-hez képest csak
   némileg csökkent, mivel a munkavállalók javadalmazásának visszafogott növekedését, amely
   tükrözte a 2006-ban kifizetett jelentős mértékű hátralékok hiányát, nagyban ellensúlyozta a
   nem természetbeni szociális transzferek növekedése. Összességében 2007-ben az elsődleges
   11
            Eurostat News Release, 54. szám, 2008. április 18.
   12
            A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően
            vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Olaszországban néhány korábbi módosítás elég
            jelentős mértékű volt. A 2007-re vonatkozóan bejelentett hiány és a referenciaérték közötti különség
            azonban elég nagy annak biztosításához, hogy módosítás esetén a 2007. évi hiány ne kerüljön a GDP
            3%-át meghaladó szintre.
   13
            Az egyszeri intézkedéseknek 2007-ben a GDP 0,2%-át jelentő hiánynövelő hatására vonatkozó becslés
            a GDP 0,2%-át kitevő hiánycsökkentő egyszeri intézkedések eredménye, amelyek magukban foglalnak
            ingatlanértékesítést, társaságok eszközeinek átértékelésére kivetett adókat és a 0,4%–ot jelentő
            hiánynövelő egyszeri intézkedéseket, amelyek közé a következők tartoznak: i. a 2007. december 31-én
            elfogadott határozat, amelynek értelmében megszűnik az adóhatóság azon kötelezettsége, hogy a
            következő évben behajtandó adó bizonyos összegét előlegként befizeti az államnak (a GDP 0,3%-a); és
            ii. az Európai Bíróságnak a vállalati autókra vonatkozó olasz hozzáadottértékadó-szabályokkal
            kapcsolatos ítéletét követően az adófizetők által benyújtott visszaigénylési kérelmek (a GDP kevesebb
            mint 0,1%-a).
   14
            A 2007. évi költségvetési törvény előírta, hogy a legalább 50 munkavállalót foglalkoztató munkadónak
            az olasz társadalombiztosítási intézeten (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale - INPS) belül
            létrehozott új rendszerbe kell átvezetnie azokat a végkielégítési rendszerbe irányuló befizetéseket
            (Trattamento di Fine Rapporto – TFR), amelyekről a munkavállalók úgy döntenek, hogy nem utalják
            magánnyugdíj-rendszerekbe. Az új INPS-rendszerben felhalmozódó befizetéseket hiánycsökkentő
            állami bevételként kezelik, de az ezáltal az állam számára a munkavállalóknak fizetendő végkielégítés
            formájában keletkező kötelezettség fokozatosan állami többletkiadássá válik. Ezen előírás
            hiánycsökkentő hatása a tervek szerint idővel csökken és 8-9 éven belül a többletbevételek és -kiadások
            kiegyenlítődnek.
HU                                                          5                                                       HU
 ---pagebreak---    kiadások a GDP majdnem ¾ százalékpontjával estek vissza, miközben a teljes kiadás 2007-
   ben a GDP körülbelül ¼ százalékpontjával csökkent.
   2007-ben a bevételek egyszeri intézkedések nélkül a GDP 1½ százalékpontjával növekedtek
   2006-hoz képest, miközben a kiadások az egyszeri intézkedések nélkül a GDP több mint ¼
   százalékpontjával emelkedtek. Ezt és egyéb egyszeri és átmeneti intézkedéseket kizárva a
   2007-es hiány a GDP 1,7%-át tette ki.
   A strukturális egyenleg, azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri intézkedések nélküli
   költségvetési egyenleg, a becslések szerint 2007-ben a GDP-re vetítve körülbelül 1¼
   százalékponttal javult. A 2006-2007 közötti időszakban a strukturális hiány kiigazítása a GDP
   3 százalékpontját tette ki. Ez kellő mértékben haladja meg a 2005. júliusi, a 104. cikk (7)
   bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban szereplő legalább 1,6 százalékpontos kiigazítást.
   A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban, amely szerint
   Olaszországnak tovább kell javítania az államháztartási adatok összegyűjtését és
   feldolgozását, az ország csökkentette a statisztikai eltéréseket. Az online állami adatbázisok
   fejlődése a költségvetési tranzakciókra vonatkozó információk hatékonyabb összegyűjtéséhez
   vezet. Néhány hiányosság még fennmaradt, például a 2006-ban és 2007-ben megfigyelhető
   jelentős mértékű eltérés az elhatárolt és a beszedett társadalombiztosítási járulékok között. A
   túlzott hiány esetén követendő eljárás 2005. szeptemberi bejelentését követően az Eurostat
   függőben maradt kérdések nélkül tette közzé Olaszország adatait.
   3.       A HIÁNYRA VONATKOZÓ ELŐREJELZÉSEK 2008-RA ÉS AZT KÖVETŐEN
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-
   ban a GDP 2,3%-ára növekszik, a reál-GDP 0,5%-os növekedésével. Az egyszeri és átmeneti
   intézkedések nélkül, azaz nem számítva az ingatlanvagyon eladásából származó bevételeket
   és néhány egyszeri adó utolsó részfizetését, a 2008-as hiány a GDP 2,4%-át jelentő értékkel
   még mindig a referenciaérték alatt lenne. Olaszország stabilitási programjának 2007.
   novemberi aktualizált változata szerint a hiányra vonatkozó hivatalos célkitűzés 2008-ra a
   GDP 2,2%-a volt, amely szintén tartalmazott hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket a GDP
   körülbelül 0,1 %-ának megfelelő arányban. Annak ellenére, hogy a hiány 2007-ben a
   tervezettnél jobban alakult, a hiány 2008-ra vonatkozó hivatalos előrejelzését március 12-én
   felfelé módosították, a GDP 2,4%-ára, amelyet a 2008. áprilisi bejelentésben később
   megerősítettek. A módosítás magában foglalja a vártnál alacsonyabb reál-GDP növekedést (a
   GDP 0,6%-a az aktualizált változatban levő 1,5%-kal összehasonlítva), valamint költségvetési
   csúszásokat is. A 2008-as hiányra vonatkozóan a tavaszi előrejelzésben levő, valamivel
   alacsonyabb becslést az a feltételezés magyarázza, hogy a beruházások költségvetési
   végrehajtásában továbbra is lesz némi késedelem. A tavaszi előrejelzés ezenkívül alacsonyabb
   kamatkiadásokkal is számol.
HU                                                6                                                 HU
 ---pagebreak---    A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban a GDP 2,3%-át kitevő
   hiány nominális értelemben vett, a GDP ½ százalékpontjához közeli növekedést jelez 2007-
   hez képest, a tőkekiadások jelentős visszaesése ellenére, ami lényeges, 2007-ben felhalmozott
   egyszeri kiadást tükröz. A nominális hiányra vonatkozóan előre jelzett romlás nemcsak az
   alacsonyabb gazdasági növekedést tükrözi, hanem a 2008-as költségvetés negatív
   költségvetési hatását is, valamint néhány, eredetileg 2007-ben tervezett expanzív intézkedést,
   és 2008 első hónapjaiban elfogadott egyéb intézkedéseket is. A 2008-as költségvetés az állami
   szektor 2006-2007-re vonatkozó bérmegállapodásainak helyi szintű finanszírozását irányozza
   elő, ez tartalmazza többek között az esedékes hátralékokat (a hivatalos terv szerint a bérek
   2008-ban több mint 6%-kal növekednek, 2009-ben pedig némileg csökkennek), a helyi
   vagyonadók csökkentését, a bérleti díjak levonhatósága miatti alacsonyabb bevételeket és a
   munkanélküliségi juttatások némi növekedését. A költségvetési törvény előírja a társasági
   vagyon adómértékének (IRES) és a termelőtevékenység regionális adójának (IRAP) a
   reformját is, amelyek 2008-ban érzékelhető pozitív költségvetési hatása 2009-ben negatívvá,
   majd a következő években semlegessé válik. Néhány 2007-ben elfogadott kiegészítő szociális
   transzfernek és beruházásnak, valamint a 2006-os költségvetési törvényben szabályozott
   IRAP csökkentésének ellentétes költségvetési hatása később, 2008-ban lesz érzékelhető. 2008
   februárjában a parlament számos kisebb intézkedést fogadott el, amelyek további kiadásokat
   és alacsonyabb bevételt jelentenek. 2008-ban az egyszeri intézkedések nélküli kiadásoknak
   összességében a GDP 0,5 százalékpontjával kellene növekedniük, mivel a kamatkiadások és
   az egyszeri intézkedések nélküli tőkekiadások arányának mérsékelt csökkenését több mint
   ellensúlyozza a folyó elsődleges kiadások emelkedése. Az egyszeri intézkedések nélküli
   bevételeknek 2008-ban a GDP majdnem 0,2 százalékpontjával kellene csökkenniük.
   Változatlan politika mellett 2008-ban a költségvetési előrejelzések szempontjából kockázatot
   jelenthetnek függőben lévő bírósági döntések, különösen azzal kapcsolatban, hogy az IRAP
   nem vonható le a jövedelemadó adóalapjából. Kockázatot jelenthetnek a gazdasági
   növekedéssel kapcsolatos kilátások is. Ezenkívül a társasági adózás lényeges módosításának
   eredményével összefüggésben is jelentős a bizonytalanság mindkét irányban.
   A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése, amely a hagyományos változatlan
   politikán és a reál-GDP 0,8%-os növekedésén alapul, azzal számol, hogy az államháztartási
   hiány 2009-ben némileg emelkedik, a GDP 2,4%-ára. Ezt az előre jelzett mérsékelt
   emelkedést a csökkenő adóterhek, különösen a diszkrecionális intézkedések és a negatív
   gazdasági ciklus miatt alacsonyabb társasági adók, vezérlik. A stabilitási program 2007.
   novemberi aktualizált változata a reál-GDP 1,6%-os növekedése mellett a GDP 1,5%-át
   kitevő hiánycélt határozott meg. Ahogy a Tanács az olasz stabilitási program 2007. évi
   aktualizált változatáról alkotott véleményében15 hangsúlyozta, a programban nem részletezték
   a költségvetési kiigazítás alapjául szolgáló korrekciós intézkedéseket.
   15
           HL C 49., 2008.2.22., 49. o.
HU                                                 7                                              HU
 ---pagebreak---    A strukturális helyzet 2008-ra előre jelzett, a GDP több mint ¼ százalékpontját kitevő romlása
   2007-hez képest, egyértelműen nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktumban
   előírt, évente legalább a GDP 0,5%-át jelentő csökkentéssel, amelyet a Tanács a 104. cikk (7)
   bekezdése szerinti ajánlásában megerősített a túlzott hiány kiigazítása utáni időszakra
   vonatkozóan. A Tanács a stabilitási program 2007. novemberi aktualizált változatáról – amely
   2008-ra a strukturális pozíciónak a GDP ¼ százalékpontját jelentő javulását irányozta elő –
   alkotott véleményében megjegyezte, hogy ha a tervezettnél jobb 2007-es kiindulási helyzetet
   nem viszik tovább, 2008-ban felmerül a strukturális egyenleg jelentős mértékű romlásának
   veszélye, és megállapította, hogy előfordulhat, hogy az ország nem éri el középtávú
   költségvetési célkitűzését 2011-re, ahogy a program tervezte. Ennek megfelelően a Tanács
   felkérte Olaszországot, hogy erősítse meg 2008-ra vonatkozó költségvetési céljait az
   ambiciózus kiigazítás biztosításához, majd meghatározott intézkedésekkel, amelyek
   biztosítják a középtávú költségvetési célkitűzés irányába tett megfelelő előrelépést, hajtsa
   végre a tervezett költségvetési konszolidációt, hogy a célkitűzést a programidőszakon belül,
   vagyis 2011-re elérje.
   4.        AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS
             ELŐREJELZÉSEK
   A nemzeti statisztikai hivatal által 2008. február 29-én közzétett adatok szerint az
   államadósság 2003-ban és 2004-ben is a GDP körülbelül 104%-a volt, miután az
   Olaszországgal szemben a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindítása idején jegyzett,
   a GDP 106-107%-át jelentő eredeti adatot, amely lényegében a GDP-szint magasabb
   becsléséből adódott, egymást követően módosították. 2005-ben az adósság/GDP aránya az
   évtizedben először 2 százalékponttal növekedett. Az elsődleges többlet szinte egyáltalán nem
   járult hozzá a csökkenéséhez, mivel a lassú gazdasági növekedés miatt az államadósság
   implicit kamatlába jelentősen meghaladta a nominális GDP-növekedést, erőteljes negatív
   „lavinahatást” váltva ki. Az államadósság aránya 2006-ban újra növekedett az elsődleges
   többlet emelkedése és a kevésbé negatív „lavinahatás” ellenére. Az említett évben az
   állományalkalmazkodás különösen negatívan járult hozzá az adósság alakulásához, főként a
   forgóeszközök akkumulációja miatt, aminek a célja a becsült héa-visszatérítés finanszírozása
   volt, miután az Európai Bíróság döntött a vállalati autók hozzáadottérték-adójáról (lásd a 8.
   lábjegyzetet). 2007-ben az államadósság aránya a GDP-hez képest 2,5 százalékponttal
   csökkent, a GDP 104%-ára, a 2004-ben feljegyzett szintre. Ez az eredmény a GDP 3%-át
   meghaladó, megnövekedett elsődleges többletnek köszönhető. Az állományalkalmazkodás
   szintén hozzájárult az adóssághányad csökkenéséhez, mivel 2007 végén az előző évihez
   képest jelentős mértékben csökkent az állami forgóeszközök állománya, annak
   eredményeként, hogy az adófizetők által ténylegesen visszaigényelt hozzáadottérték-adó
   nagyságrendje a vártnál kisebb volt. Ezenkívül 2007-ben az állományalkalmazkodásra
   előnyösen hatott egy állami vállalat (SACE SpA) általi, a GDP körülbelül 0,2%-át jelentő
   tőkeelosztás.
   2006-2007-ben az adósságállomány csökkenése a növekvő elsődleges többleten alapult,
   valamint azon, hogy nem került sor jelentős, vonal alatti adósságnövelő műveletekre, és ez
   összhangban volt a túlzott hiány kiigazításával. Mivel azonban az elsődleges többlet 2008-ban
   várhatóan visszaesik és nem részleteztek annak középtávú emelését célzó intézkedéseket, az
   adóssághányad 2008-ban és 2009-ben várhatóan csak csekély mértékben csökken (változatlan
   politikát feltételezve).
HU                                                  8                                             HU
 ---pagebreak---    Változatlan politika feltételezése mellett a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése
   az adósságarány folytatódó – bár a romló elsődleges többlet és a lassuló gazdasági növekedés
   miatt kisebb ütemű – csökkenésével számol 2008-ban és 2009-ben. A gazdasági növekedéssel
   és a költségvetés alakulásával összefüggő kockázatok szintén hatnak az adósság/GDP arányra.
   5.        KÖVETKEZTETÉSEK
   Az államháztartási hiány a GDP 2003-as és 2004-es 3,5%-áról 2005-ben a GDP 4,2%-ára
   növekedett. Majd 2006-ban a GDP 3,4%-ára, 2007-ben pedig a GDP 1,9%-ára csökkent, a
   GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték alá. A hiány csökkentését célzó intézkedések főként
   tartós jellegű intézkedések. Valójában a hiány az egyszeri intézkedések nélkül 2006-ban és
   2007-ben még alacsonyabb lett volna. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól
   megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) 2006-2007-ben a
   GDP 3 százalékpontjával javult, ami jelentős mértékben meghaladja a Tanács által ajánlott, a
   GDP legalább 1,6 százalékpontját jelentő költségvetési erőfeszítést. A Bizottság
   szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint a nominális hiány 2008-ban várhatóan a GDP
   2,3%-ára emelkedik (még mindig tartalmazva a GDP 0,1%-át kitevő egyszeri intézkedéseket,
   amelyek nélkül a hiány még mindig 3% alatt lenne), és változatlan politika alapján 2009-ben a
   GDP 2,4%-ára nő. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt
   érdemlő és fenntartható módon történt.
   Az államadósság aránya, miután egy évtizeden keresztül csökkent, és 2004-ben valamivel
   104% alá került (1994-ben a GDP több mint 121%-a volt), 2005-ben a GDP 2
   százalékpontjával növekedett, majd 2006-ban 0,6 százalékponttal tovább emelkedett . 2007-
   ben az adóssághányad újra visszaesett a GDP 104%-ára. Az adóssághányad alakulását
   jelentős mértékben befolyásolta egy 2006-os, átmeneti adósságnövelő pénzügyi művelet,
   majd annak 2007-es visszafordítása. Ezen művelet nélkül az adóssághányad 2006-ban
   nagyjából stabil maradt volna, tükrözve az elsődleges többlet javulását a Tanács ajánlásával
   összhangban. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint változatlan
   politikát feltételezve az adóssághányad 2009-re körülbelül 102½%-ra esik vissza.
   Megállapítható, hogy az adóssághányad a túlzott hiány 2007-es kiigazításával összhangban
   csökkent.
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Olaszországban a túlzott hiány kiigazítása
   megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy az olaszországi
   túlzott hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.
HU                                                 9                                                HU
 ---pagebreak---        2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2003-2009
                                                                                2007             2008              2009
 Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában           2003     2004     2005  2006  Eredmé       (2)               (2)      (3)
                                                                                ny
                                                                                SP       BIZ       SP     BIZ       SP(2)
 Államháztartási egyenleg                         -3,5    -3,5      -4,2 -3,4    -1,9    -2,4    -2,3      -2,2    -2,4     -1,5
                                                                                (-2,4)
 - Összes bevétel(5)                              44,8    44,2      43,8 45,4   46,6    46,2    46,4       46,3   46,4      45,9
 - Összes kiadás(5)                               48,3    47,7      48,0 48,8   48,5    48,6    48,7       48,5   48,7      47,9
 amelyben: - kamatkiadás                           5,1     4,7       4,5  4,6     5,0     4,8     4,9       4,9     4,9      4,9
                                                                                (5,0)
 -bruttó állóeszköz-felhalmozás                    2,5     2,4       2,4  2,4     2,4     2,7     2,4       2,5     2,4      2,6
 Elsődleges egyenleg                               1,6     1,2       0,3  1,3     3,1     2,5     2,6       2,6     2,5      3,4
                                                                                (2,6)
 Egyszeri és átmeneti intézkedések                 1,7     1,3       0,6 -0,4    -0,2     0,2     0,1       0,1     0,0      0,1
 Strukturális egyenleg(1)                         -5,1    -4,7      -4,5 -2,8    -1,5    -2,2    -1,9      -2,0    -1,6     -1,3
                                                                                (-2,2)
 Strukturális elsődleges egyenleg (1)              0,0     0,0       0,0  1,8     3,5     2,6     3,1       2,9     3,3      3,6
 Bruttó államadósság(4)                          104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0            103,2 103,5 102,6          101,5
                                                                                (103,0)
 Adóssághányad változása (a) = (b) + (c)
                                                  -1,3    -0,5       2,0  0,6    -2,5    -1,8    -0,8      -1,6    -0,6     -2,0
 + (d)
 Hozzájárulások: - elsődleges egyenleg (b)        -1,6     -1,2     -0,3  -1,3   -3,1    -2,5    -2,6      -2,6    -2,5     -3,4
                 - „lavinahatás” (c)               1,9     0,5       1,9  0,9     1,1     0,1     1,5       0,9     2,0      1,5
                 - állományalkalmazkodás (d)      -1,6     0,3       0,5  1,0    -0,5     0,6     0,4       0,2    -0,1     -0,1
 p.m.       Reál-GDP növekedés (%)                 0,0     1,5       0,6  1,8     1,5     1,9     0,5       1,5     0,8      1,6
                                                                                (0,6)
 p.m.      Kibocsátási rés                        -0,2     0,0      -0,6 -0,3    -0,3    -0,6    -1,0      -0,6    -1,6     -0,6
 (1)
            Ciklikus hatásoktól megtisztított (elsődleges) egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül.
 (2)
             Ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések a program szerint, ahogy a
             programban szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai kiszámították.
 (3)
            A politika változatlanságát feltételezve.
 (4)
            A bruttó adóssághányad változása a következőképpen bontható le:
             Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t             ⎞ SFt
                 −         =       + ⎜⎜       *        ⎟⎟ +
             Yt      Yt −1    Yt      ⎝ Yt −1 1 + y t   ⎠ Yt
             ahol t az idő alsó indexe; D, PD, Y és SF sorban az államadósság-állomány, az elsődleges hiány, a nominális GDP
             és az állományalkalmazkodás, valamint i és y az adósság átlagos költségét és a GDP nominális növekedését
             jelenti. A zárójeles kifejezés a „lavinahatást” jelzi.
 (5)
             A stabilitási programban 2009-re adott költségvetési adatok változatlan jogszabályokon alapuló trendet jeleznek.
             A célul kitűzött államháztartási egyensúly elérése érdekében a GDP 0,4%-át jelentő pozitív hatással járó
             kiegészítő intézkedést irányoztak elő
 Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése (BIZ) és a stabilitási program 2007. novemberi aktualizált
 változata (SP) (zárójelben a 2008. márciusi változatlan jogszabályokon alapuló új hivatalos előrejelzés).
HU                                                                  10                                                         HU
 ---pagebreak---                                                    Ajánlás:
                                       A TANÁCS HATÁROZATA
   Az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül
                                                 helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság ajánlására
           a 2005/694/EK tanácsi határozattal16 megállapította, hogy Olaszországban túlzott
           hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban és
           2004-ben a GDP 3%-át jelentő referenciaérték fölött, de annak közelében volt,
           miközben a bruttó államadósság szintje a GDP körülbelül 106-107%-ának felelt meg
           mindkét évben, ami egyértelműen meghaladja a Szerződésben előirányzott 60%-os
           referenciaértéket, és az elmúlt években nem csökkent kielégítő ütemben.
   (2)     2005. július 28-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány
           esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló,
           1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet17 3. cikkének (4) bekezdésével
           összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Olaszországhoz
           azzal a céllal, hogy legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást
           nyilvánosságra hozták.
   (3)     A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi
           határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy
           ítéli meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
   (4)     A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló
           jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő
           eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként
           az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén
           követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i
           3605/93/EK tanácsi rendelet18 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente
   16
           HL L 266., 2005.10.11., 57. o.
   17
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
   18
           HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
           módosított rendelet.
HU                                                     11                                                      HU
 ---pagebreak---        kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési
       hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
   (5) Olaszország 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008
       tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével
       összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő
       következtetések vonhatók le:
         –    Miután az államháztartási hiány a 2004-es 3,5 %-ról 2005-ben a GDP 4,2%-ára
              nőtt, 2006-ban a GDP 3,4%-ára, végül 2007-ben pedig 1,9 %-ra, a 3%-os
              referenciaérték alá csökkent. Az egyszeri intézkedések költségvetési hatása
              nélkül a hiány 2007-ben a GDP 1,7%-a lenne. Ez megfelel a stabilitási program
              2006. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,8%-át kitevő
              célnak.
         –    A kiigazítást a 2006-2007 közötti időszakban az állandó adóbevételekben
              bekövetkezett növekedés vezérelte, amely jelentősen meghaladta a
              várakozásokat. Ez nagyrészt az elfogadott intézkedések vártnál nagyobb
              hatékonyságának és az előre jelzettnél némileg magasabb gazdasági
              növekedésnek volt köszönhető. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus
              hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések
              nélkül), miután a becslések szerint 2005-ben a GDP ¼ százalékpontjával
              romlott, 2006-ban és 2007-ben a becslések szerint a GDP 1¾ és 1¼
              százalékpontjával javult.
         –    A 2008. tavaszi gazdasági előrejelzés 2008-ra a hiánynak a GDP 2,3%-ára
              történő növekedését jelzi, beleértve a GDP 0,1%-át kitevő,
              ingatlanértékesítésből származó egyszeri bevételeket. A költségvetési egyenleg
              tervezett romlását egyrészt a folyó elsődleges kiadások GDP-re vetített
              növekedése, másrészt a jelenleg alacsonyabb adók vezérlik. Ezt részben
              ellensúlyozza a tőkekiadások várt csökkenése, ami a 2007-ben elhatárolt
              jelentős egyszeri kiadást tükrözi. Bár a GDP 2,3%-át jelentő hiány-előrejelzés
              csak csekély mértékben van a stabilitási program 2007. novemberi aktualizált
              változatában meghatározott, a GDP 2,2%-ának megfelelő hivatalos hiánycél
              fölött, utóbbit egy 2007-es becsült hiányeredmény felhasználásával jelezték
              előre, amely jóval magasabb, mint a bejelentett eredmény. A tavaszi előrejelzés
              szerint változatlan politikát feltételezve 2009-ben a hiány a GDP 2,4%-a lesz.
              Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő
              és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan
              körülbelül a GDP több mint ¼ százalékpontjával romlik, 2009-ben pedig –
              politikai változások nélkül – ¼ százalékponttal javul. Ezt annak fényében kell
              értékelni, hogy előrelépésre van szükség a középtávú költségvetési célkitűzés
              (MTO) felé, ami Olaszország esetében a strukturális értelemben vett
              egyensúlyi helyzet.
HU                                             12                                             HU
 ---pagebreak---             –    Az államadósság aránya, miután egy évtizeden keresztül csökkent, és 2004-ben
                 valamivel 104% alá került (1994-ben a GDP több mint 121%-a volt), 2005-ben
                 a GDP 2 százalékpontjával növekedett, majd 2006-ban tovább emelkedett 0,6
                 százalékponttal, a GDP 106½%-ára. Az államadósság aránya 2007-ben újra
                 visszaesett, a GDP 104%-ára. Az adóssághányad alakulását jelentős mértékben
                 befolyásolta egy 2006-os átmeneti adósságnövelő pénzügyi művelet, vagyis a
                 forgóeszközök akkumulációja, majd annak 2007-es visszafordítása. Ezen
                 művelet nélkül az adóssághányad 2006-ban nagyjából stabil maradt volna,
                 tükrözve az elsődleges többlet javulását a Tanács ajánlásával összhangban. A
                 Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint, változatlan politikát
                 feltételezve az adóssághányad 2009-re körülbelül 102½%-ra esik vissza. Az
                 adóssághányad a túlzott hiány 2007-es kiigazításával összhangban csökkent.
   (6)    A Tanács véleménye szerint az olaszországi túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért
          a 2005/694/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                             1. cikk
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Olaszországban a túlzott hiány kiigazítása
   megtörtént.
                                             2. cikk
   A 2005/694/EK határozat hatályát veszti.
                                             3. cikk
   Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                              a Tanács részéről
                                              az elnök
HU                                              13                                                  HU