title: A Bizottság (EU) 2021/1433 ajánlása (2021. szeptember 1.) a Covid19 jelentette fenyegetés összefüggésében a megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti eljárásokról

text:
               2021.9.2.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 310/1

      A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1433 AJÁNLÁSA
      (2021. szeptember 1.)
      a Covid19 jelentette fenyegetés összefüggésében a megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti eljárásokról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  2020 elején a Covid19-világjárvány következtében példa nélkül és exponenciálisan megnőtt az EU piacán az egyéni védőeszközök – többek között az orr-szájmaszkok, a kesztyűk, a védőoverallok és a védőszemüvegek –, valamint az orvostechnikai eszközök – többek között a sebészi orr-szájmaszkok, a vizsgáló kesztyűk és egyes köpenyek – iránti kereslet. Különösen az egyéni védőeszközök bizonyos típusai, például az eldobható orr-szájmaszkok ellátási lánca került komoly nyomás alá. Ezenfelül az ilyen termékek globális ellátási láncában is jelentős zavarok voltak tapasztalhatók, amelyek az uniós piacon is éreztették hatásukat.

                  (2)

                  Az Unió-szerte aktív gazdasági szereplők fáradhatatlanul dolgoztak gyártási és forgalmazási kapacitásuk bővítésén. A zavart okozó tényezők hatásainak enyhítése érdekében a gazdasági szereplők sok esetben átalakították ellátási láncaikat, új gyártósorok indításával és/vagy beszállítói bázisuk diverzifikálásával.

                  (3)

                  Az egyéni védőeszközök kialakításának, gyártásának és forgalomba hozatalának követelményeit az egyéni védőeszközökről és a 89/686/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/425 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) határozza meg.

                  (4)

                  Az orvostechnikai eszközök kialakítására, gyártására és forgalomba hozatalára vonatkozó követelményeket az orvostechnikai eszközökről, a 2001/83/EK irányelv, az 178/2002/EK rendelet és az 1223/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 90/385/EGK és a 93/42/EGK tanácsi irányelv (2) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. április 5-i (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendelet határozza meg, amely 2021. május 26-i hatállyal hatályon kívül helyezte az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelvet (3).

                  (5)

                  A részecskék által előidézett veszélyekkel szemben védelmet biztosító egyszer használatos és újrafelhasználható orr-szájmaszkok, a fertőző anyagokkal – többek között a vírusokkal – szembeni megelőzésre és védekezésre szolgáló egyszer használatos és újrafelhasználható overallok, kesztyűk és védőszemüvegek olyan termékek, amelyek az (EU) 2016/425 rendelet hatálya alá tartoznak.

                  (6)

                  A sebészi orr-szájmaszkok, a vizsgáló kesztyűk és bizonyos típusú köpenyek olyan termékek, amelyek az (EU) 2017/745 rendelet és a hatályon kívül helyezett 93/42/EGK irányelv hatálya alá tartoznak.

                  (7)

                  A Covid19 jelentette fenyegetés összefüggésében az ilyen egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök alapvető fontosságúnak bizonyultak az egészségügyi dolgozók, az elsődleges beavatkozók és a vírus megfékezésére és továbbterjedésének megakadályozására irányuló erőfeszítésekben részt vevő egyéb személyzet számára.

                  (8)

                  Az (EU) 2016/425 rendelet teljes mértékben harmonizálja az egyéni védőeszközök kialakítására, gyártására és uniós forgalomba hozatalára vonatkozó szabályokat, valamint az egyéni védőeszközökre vonatkozóan kockázati kategóriába való besorolásuk szerint számos alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményt határoz meg attól a kockázattól függően, amely ellen az egyéni védőeszköz a rendeltetése szerint védelmet nyújt. Ezért az (EU) 2016/425 rendeletnek megfelelően gyártott egyéni védőeszközök szabadon mozoghatnak a belső piacon, és a tagállamok nem vezethetnek be további és eltérő követelményeket az ilyen termékek gyártására és forgalomba hozatalára vonatkozóan.

                  (9)

                  Az (EU) 2017/745 rendelet – valamint a hatályon kívül helyezett 93/42/EGK irányelv – teljes mértékben harmonizálja az orvostechnikai eszközök kialakítására, gyártására és uniós forgalomba hozatalára vonatkozó szabályokat, valamint számos, a biztonságosságra és teljesítőképességre vonatkozó általános követelményt határoz meg az orvostechnikai eszközök osztályozása alapján, az eszközök rendeltetése szerint megállapított egyedi szabályoktól függően. Ezért az (EU) 2017/745 rendeletnek és a 93/42/EGK irányelvnek megfelelően gyártott orvostechnikai eszközök szabadon mozoghatnak a belső piacon, és a tagállamok nem vezethetnek be további és eltérő követelményeket az ilyen termékek gyártására és forgalomba hozatalára vonatkozóan.

                  (10)

                  A fertőző anyagokkal – többek között a vírusokkal – szembeni védekezésre szánt egyéni védőeszközöket az (EU) 2016/425 rendelet I. mellékletének III. kategóriája sorolja fel, amely kizárólag azokat a kockázatokat foglalja magában, amelyek „olyan súlyos következményekkel járhatnak, mint például halál vagy visszafordíthatatlan egészségkárosodás”.

                  (11)

                  Az orvostechnikai eszközöket nem invazív eszközökként az I. osztályba sorolják, amennyiben más egyedi szabályok nem alkalmazandók.

                  (12)

                  Az (EU) 2016/425 rendelet 8. cikkével összhangban az egyéni védőeszközök forgalomba hozatala érdekében a gyártók elvégzik az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat, és amennyiben a megfelelő eljárás igazolja az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek való megfelelést, elhelyezik a terméken a CE-jelölést.

                  (13)

                  Az (EU) 2017/745 rendelet 52. cikkével, valamint a hatályon kívül helyezett 93/42/EGK irányelv 11. cikkével összhangban az orvostechnikai eszközök forgalomba hozatala érdekében a gyártók elvégzik az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat, és amennyiben a megfelelő eljárás igazolja a biztonságosságra és teljesítőképességre vonatkozóan alkalmazandó általános követelményeknek való megfelelést, elhelyezik a terméken a CE-jelölést. Kellően indokolt kérelem alapján a tagállamok engedélyezhetik a megfelelőségértékelési eljárásoktól való eltérést, így az érintett tagállam területén olyan konkrét eszközök forgalomba hozatalát és üzembe helyezését, amelyeket a népegészségügy, illetve a betegek biztonsága vagy egészsége érdekében használnak.

                  (14)

                  Az (EU) 2016/425 rendelet technológiai szempontból semleges, és az egyéni védőeszközök kialakítása tekintetében nem ír elő kötelező érvényű konkrét műszaki megoldásokat. Az (EU) 2016/425 rendelet II. melléklete ugyanakkor meghatározza azokat az alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeket, amelyeknek az egyéni védőeszközöknek meg kell felelniük ahhoz, hogy az EU teljes piacán forgalomba hozhatók legyenek és szabadon mozoghassanak.

                  (15)

                  Az (EU) 2017/745 rendelet, valamint a hatályon kívül helyezett 93/42/EGK irányelv technológiai szempontból semleges, és az orvostechnikai eszközök kialakítása tekintetében nem ír elő kötelező érvényű konkrét műszaki megoldásokat. Az (EU) 2017/745 rendelet I. melléklete ugyanakkor meghatározza a biztonságosságra és a teljesítőképességre vonatkozó általános követelményeket, amelyeknek az orvostechnikai eszközöknek meg kell felelniük ahhoz, hogy az EU teljes piacán forgalomba hozhatók legyenek és szabadon mozoghassanak.

                  (16)

                  Az (EU) 2016/425 rendelet 19. cikke meghatározza az egyéni védőeszközök különböző kockázati kategóriái esetében alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat. E cikk értelmében a III. kategóriába tartozó egyéni védőeszközöket, köztük a fertőző anyagokkal szembeni védekezésre szánt egyéni védőeszközöket a megfelelőségértékelési eljárások speciális kombinációinak kell alávetni, amelyeket ugyanazon rendelet V., VII. és VIII. melléklete ismertet. A különböző alkalmazható megfelelőségértékelési eljárások mindegyike előírja egy, a harmadik felek körébe tartozó megfelelőségértékelő szervezet bevonását.

                  (17)

                  Az (EU) 2017/745 rendelet 52. cikke meghatározza az orvostechnikai eszközök különböző osztályai esetében alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat. E cikk értelmében az I. osztályba tartozó orvostechnikai eszközöket – a rendelésre készült és a klinikai vizsgálatra szánt eszközök kivételével – harmadik fél megfelelőségértékelő szervezet bevonása nélkül alá kell vetni az EU-megfelelőségi nyilatkozathoz kapcsolódó megfelelőségértékelési eljárásnak.

                  (18)

                  A bejelentett szervezetek a tagállamok által kijelölt és az (EU) 2016/425 rendelet értelmében harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok elvégzésére felhatalmazott megfelelőségértékelő szervezetek. Az (EU) 2016/425 rendelet 24. cikkének (6) bekezdése és V. melléklete 4. f) pontja értelmében a bejelentett szervezeteknek értékelniük kell, hogy az egyéni védőeszköz megfelel-e az alkalmazandó alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

                  (19)

                  Ezenkívül az (EU) 2016/425 rendeletben és különösen annak 38. cikke (1) és (2) bekezdésében meghatározott vonatkozó piacfelügyeleti eljárásoknak megfelelően, amennyiben valamely piacfelügyeleti hatóság CE-jelölés nélküli egyéni védőeszközt talál, azt értékelnie kell. Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy az egyéni védőeszköz nem felel meg a rendeletben meghatározott követelményeknek, felszólítják a gazdasági szereplőt, hogy tegye meg a kockázat jellegével arányos korrekciós intézkedéseket annak érdekében, hogy az egyéni védőeszköz megfeleljen a követelményeknek, vagy vonja ki az egyéni védőeszközt a forgalomból, illetve hívja vissza azt. Amennyiben úgy ítélik meg, hogy a meg nem felelés nem korlátozódik az ország területére, tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot is az értékelés eredményeiről és azokról az intézkedésekről, amelyek meghozatalára felszólították a gazdasági szereplőt.

                  (20)

                  A Bizottság 2020. március 13-án elfogadta a Covid19 jelentette fenyegetés összefüggésében a megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti eljárásokról szóló (EU) 2020/403 ajánlást (4) annak érdekében, hogy lehetővé tegye a piac egyéni védőeszközökkel és orvostechnikai eszközökkel való gyors és indokolatlan késedelem nélküli fokozott ellátását.

                  (21)

                  Az egyéni védőeszközökre és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó megfelelőségértékelési eljárások figyelembevételével az (EU) 2020/403 ajánlás sürgette az (EU) 2016/425 rendelet szerinti bejelentett szervezeteket, hogy a gazdasági szereplők által a Covid19 kitörésével összefüggésben a védelemhez szükséges egyéni védőeszközökre vonatkozóan újonnan benyújtott valamennyi kérelem esetében kezeljék prioritásként és gyorsan végezzék el a megfelelőségértékelési tevékenységeket.
                  Az (EU) 2020/403 ajánlás ezenfelül emlékeztetett arra, hogy a harmonizált szabványoktól eltérő műszaki megoldások is alkalmazhatók az egyéni védőeszközök kialakítására, amennyiben az említett műszaki megoldások által biztosított védelmi szint megfelel az (EU) 2016/425 rendeletben megállapított, alkalmazandó alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. E tekintetben az egyéni védőeszközök megfelelő kiválasztására vonatkozó WHO-ajánlásokat az ilyen műszaki megoldások lehetséges hivatkozási forrásaként azonosították.

                  (22)

                  Azon egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök tekintetében, amelyekre vonatkozóan nem végezték el az (EU) 2016/425 rendelet 19. cikkében, illetve az (EU) 2017/745 rendelet 52. cikkében előírt megfelelőségértékelési eljárást, az (EU) 2020/403 ajánlás két külön mechanizmust határozott meg a tagállami piacfelügyeleti hatóságok számára.

                  (23)

                  Egyrészt az (EU) 2020/403 ajánlás 7. pontjának megfelelően, amennyiben a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy az egyéni védőeszközök vagy orvostechnikai eszközök az (EU) 2016/425 rendeletben meghatározott alapvető követelményekkel, illetve a 93/42/EGK irányelvben vagy az (EU) 2017/745 rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban megfelelő egészségvédelmi és biztonsági szintet biztosítanak annak ellenére, hogy a megfelelőségértékelési eljárásokat – beleértve a CE-jelölés feltüntetését is – nem fejezték be teljes mértékben a harmonizált szabályoknak megfelelően, korlátozott időtartamra és a szükséges eljárások lefolytatásáig engedélyezhetik e termékeknek az Unió piacán való forgalmazását.

                  (24)

                  Másrészt a CE-jelöléssel nem ellátott egyéni védőeszközöket és orvostechnikai eszközöket is értékelni lehet, és azok részét képezhetik az illetékes tagállami hatóságok által szervezett vásárlásoknak, feltéve, hogy biztosított, hogy ezek a termékek csak a jelenlegi egészségügyi válság ideje alatt állnak az egészségügyi dolgozók rendelkezésére, és nem kerülnek be a szokásos forgalmazási csatornákba, valamint azokat nem bocsátják más felhasználók rendelkezésére.

                  (25)

                  Az (EU) 2020/403 ajánlás 9. pontja értelmében a piacfelügyeleti hatóságoknak továbbá haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és a többi tagállamot az egyes egyéni védőeszközökre vagy orvostechnikai eszközökre vonatkozó ideiglenes intézkedéseikről. Az egyéni védőeszközökre vonatkozóan e tájékoztatást a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszeren (ICSMS) keresztül kell megtenni.

                  (26)

                  Az (EU) 2020/403 ajánlás végül emlékeztetett arra, hogy az érintett piacfelügyeleti hatóságoknak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk azokra a nem megfelelő egyéni védőeszközökre vagy orvostechnikai eszközökre, amelyek súlyos kockázatot jelentenek a célfelhasználók egészségére és biztonságára nézve.

                  (27)

                  2020 márciusa óta számos piacfelügyeleti hatóság alkalmazta az (EU) 2020/403 ajánlás 7. és 8. pontjában leírt mechanizmusokat. Egyes nemzeti piacfelügyeleti hatóságok konkrét vizsgálati protokollokat dolgoztak ki, és nemzeti jogrendjükbe beépítették az (EU) 2020/403 ajánlás 7. és 8. pontjában leírt mechanizmusokat. Erre leggyakrabban a Covid19-reagálást nemzeti szinten szervező nemzeti jogi eszközök keretében került sor.

                  (28)

                  A Bizottság a Covid19-világjárvány kezdete óta szorosan figyelemmel kíséri az egyéni védőeszközök és az orvostechnikai eszközök ellátási láncainak állapotát. Ezzel összefüggésben a Bizottság folyamatos kapcsolatot tart fenn valamennyi tagállami piacfelügyeleti hatósággal és a releváns érdekelt felekkel, például bejelentett szervezetekkel, gazdasági szereplőkkel, valamint fogyasztói, felhasználói és betegképviseleti szervezetekkel.

                  (29)

                  Az ipari érdekelt felektől és az illetékes nemzeti hatóságoktól gyűjtött információk alapján az a következtetés vonható le, hogy az uniós piacon már nem áll fenn jelentős hiány az egyéni védőeszközökből, sem pedig az orvostechnikai eszközökből, és a helyzet várhatóan stabil marad.

                  (30)

                  Az (EU) 2020/403 ajánlás célja az volt, hogy lehetővé tegye a Covid19-járvánnyal összefüggésben használt alapvető egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök gyorsabb forgalomba hozatalát az uniós piacon, és ezzel hozzájáruljon az ilyen alapvető egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök nagyobb kínálatának és rendelkezésre állásának biztosítására bevezetett intézkedésekhez.

                  (31)

                  Figyelembe véve, hogy az elmúlt néhány hónapban nem volt tapasztalható drasztikus fluktuáció a Covid19-járvánnyal összefüggésben használt alapvető egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök kínálatában és keresletében, valamint tekintettel arra, hogy a kínálat és a kereslet alakulása várhatóan stabil marad, már nem állnak fenn az (EU) 2020/403 ajánlás alkalmazását indokoló feltételek. Ezért helyénvaló felhagyni különösen az (EU) 2020/403 ajánlás 7. és 8. pontjában leírt mechanizmusok alkalmazásával.

                  (32)

                  A jogbiztonság és különösen annak érdekében, hogy a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok és az érintett gazdasági szereplők számára elegendő idő álljon rendelkezésre az alkalmazkodáshoz, helyénvaló elhalasztani azt az időpontot, amelytől kezdve az (EU) 2020/403 ajánlás 7. és 8. pontjában leírt mechanizmusok már nem alkalmazandók.

                  (33)

                  A valamely piacfelügyeleti hatóság által az (EU) 2020/403 ajánlás 7. és 8. pontjában leírt mechanizmusokkal összhangban értékelt egyéni védőeszközök vagy orvostechnikai eszközök, amelyekre vonatkozóan az illetékes piacfelügyeleti hatóság jóváhagyó határozatot adott ki, bizonyítottan megfelelnek az (EU) 2016/425 rendelet II. mellékletében, az (EU) 2017/745 rendelet I. mellékletében vagy a hatályon kívül helyezett 93/42/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. Annak érdekében, hogy a végfelhasználók felhasználhassák az olyan egyéni védőeszközök vagy orvostechnikai eszközök esetleges készleteit, amelyekről bebizonyosodott, hogy megfelelő szintű védelmet nyújtanak a felhasználók egészsége és biztonsága tekintetében, valamint a jogbiztonság érdekében helyénvaló elhalasztani azt az időpontot, amelytől kezdve az (EU) 2020/403 ajánlás 7. és 8. pontjában leírt mechanizmusok szerint jóváhagyott termékek már nem bocsáthatók a végfelhasználók rendelkezésére. Ezen időpont után csak olyan egyéni védőeszköz vagy orvostechnikai eszköz forgalmazható az EU piacán, amelyet alávetettek a kötelező megfelelőségértékelési eljárásoknak, és amelyen jogszerűen feltüntették a CE-jelölést, kivéve azokat az orvostechnikai eszközöket, amelyek esetében a tagállamok az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikke alapján egyedi eltérést engedélyeztek a megfelelőségértékelési eljárás alól.

                  (34)

                  Az (EU) 2020/403 ajánlás 8. pontjában ismertetett mechanizmus célja annak biztosítása volt, hogy az alapvető egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök mihamarabb az egészségügyi dolgozók rendelkezésére álljanak. Az egyéni védőeszközök és az orvostechnikai eszközök iránt az egészségügyi ágazat által a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben támasztott jelentős keresletre figyelemmel nem zárható ki, hogy egyes egészségügyi létesítmények készleteket halmoztak fel az elmúlt hónapokban olyan egyéni védőeszközökből és orvostechnikai eszközökből, amelyek beszerzésére az (EU) 2020/403 ajánlás 8. pontjában ismertetett mechanizmus alapján kiadott jóváhagyó határozat nyomán került sor. Az egészségügyi ágazat által az alapvető egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök iránt támasztott intenzív kereslet minden bizonnyal a Covid19-világjárvány teljes időtartama alatt fennmarad. Az egészségügyi dolgozók javát szolgáló alapvető egyéni védőeszközök és orvostechnikai eszközök kínálatában bekövetkező torzulások kockázatának elkerülése érdekében helyénvaló biztosítani, hogy az egészségügyi létesítmények és az elsődleges beavatkozók minden olyan érintett egyéni védőeszközt és orvostechnikai eszközt felhasználhassanak, amelyek bizonyítottan megfelelnek az (EU) 2016/425 rendelet II. mellékletében vagy az (EU) 2017/745 rendelet I. mellékletében, illetve a hatályon kívül helyezett 93/42/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, beleértve az (EU) 2020/403 ajánlás 8. pontjában ismertetett mechanizmusnak megfelelően értékelt termékeket is.

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

         Piacfelügyeleti eljárások

                  1.

                  2021. október 1-jétől a piacfelügyeleti hatóságok nem engedélyezhetnek olyan egyéni védőeszközöket, amelyek nem estek át sikeresen az (EU) 2016/425 rendelet 19. cikke szerinti megfelelőségértékelési eljárásokon. A piacfelügyeleti hatóságok által az (EU) 2020/403 bizottsági ajánlás 7. vagy 8. pontjában leírt mechanizmusokkal összhangban engedélyezett egyéni védőeszközök 2021. október 1-je után nem hozhatók forgalomba az Unióban.

                  2.

                  Az olyan orvostechnikai eszközök uniós piacon való forgalmazását, amelyek nem estek át sikeresen az (EU) 2017/745 rendelet 52. cikke szerinti megfelelőségértékelési eljárásokon, a piacfelügyeleti hatóságok kizárólag a megfelelőségértékelési eljárásoktól való eltérésre vonatkozóan az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkében meghatározott eljárás szerint engedélyezhetik.

                  3.

                  Azok az egyéni védőeszközök vagy orvostechnikai eszközök, amelyeket valamely piacfelügyeleti hatóság az (EU) 2020/403 bizottsági ajánlás 7. vagy 8. pontjában leírt mechanizmusokkal összhangban engedélyezett, csak 2022. május 31-ig bocsáthatók rendelkezésre. Az egészségügyi dolgozók, az elsődleges beavatkozók és a vírus megfékezésére és továbbterjedésének megakadályozására irányuló erőfeszítésekben részt vevő egyéb személyzet rendelkezésére álló készletek részét képező bármely ilyen egyéni védőeszköz vagy orvostechnikai eszköz kivételképpen e készletek teljes kimerüléséig, de legkésőbb 2022. július 31-ig rendelkezésre bocsátható.

                  4.

                  A tagállamok piacfelügyeleti hatóságainak továbbra is kiemelt figyelmet kell fordítaniuk azokra a nem megfelelő egyéni védőeszközökre vagy orvostechnikai eszközökre, amelyek súlyos kockázatot jelentenek a felhasználóik egészségére és biztonságára nézve. A piacfelügyeleti hatóságoknak 2022. augusztus 1-jétől gondoskodniuk kell különösen arról, hogy az uniós piacon forgalmazott valamennyi egyéni védőeszköz és orvostechnikai eszköz sikeresen átessen az (EU) 2016/425 rendelet 19. cikke, illetve az (EU) 2017/745 rendelet 52. cikke szerinti megfelelőségértékelési eljárásokon, és az (EU) 2016/425 rendelet 17. cikkének vagy az (EU) 2017/745 rendelet 20. cikkének megfelelően jogszerűen elhelyezett CE-jelöléssel rendelkezzen, kivéve azon orvostechnikai eszközöket, amelyek esetében az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikke értelmében a megfelelőségértékelési eljárástól való egyedi eltérést engedélyeztek.

                  5.

                  A piacfelügyeleti hatóságoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és a többi tagállamot minden olyan esetről, amikor meg nem felelő egyéni védőeszközöket vagy orvostechnikai eszközöket azonosítanak. Az egyéni védőeszközökre vonatkozóan e tájékoztatást a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszeren (ICSMS) keresztül kell megtenni. Ha egy termékről megállapítást nyer, hogy nem biztonságos, és intézkedéseket hoznak az ilyen, nem megfelelő védelmet nyújtó termékek ellen, a piacfelügyeleti hatóságoknak értesítést kell erről küldeniük a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszerében (biztonsági riasztórendszer/RAPEX).

                  6.

                  A piacfelügyeleti hatóságok, amennyiben nem megfelelő egyéni védőeszközt vagy orvostechnikai eszközt azonosítanak, haladéktalanul megindítják az (EU) 2016/425 rendelet VI. fejezetében vagy az (EU) 2017/745 rendelet VII. fejezetében meghatározott vonatkozó eljárásokat.

         Kelt Brüsszelben, 2021. szeptember 1-jén.

               a Bizottság részéről

            Thierry BRETON

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 81., 2016.3.31., 51. o.

         (2)  HL L 117., 2017.5.5., 1. o.

         (3)  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

         (4)  HL L 79I., 2020.3.16., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2020. március 27.) a COVID-19 pandémia alatti osztalékfizetésekről és az EKB/2020/1 ajánlás hatályon kívül helyezéséről (EKB/2020/19) 2020/C 102 I/01

text:
               30.3.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CI 102/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2020. március 27.)
      a COVID-19 pandémia alatti osztalékfizetésekről és az EKB/2020/1 ajánlás hatályon kívül helyezéséről
      (EKB/2020/19)
      (2020/C 102 I/01)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) alapvető fontosságúnak tartja, hogy a hitelintézetek továbbra is betölthessék a háztartások, a kis- és középvállalkozások és vállalatok finanszírozására irányuló szerepüket a COVID-19 vírussal (COVID-19) kapcsolatos gazdasági sokkhatás közepette. Ehhez lényeges, hogy a hitelintézetek tőkét őrizzenek meg annak érdekében, hogy a COVID-19 által okozott fokozottan bizonytalan környezetben fenntartsák gazdaságtámogató képességüket. Ennek érdekében a reálgazdaság támogatására és a veszteségfedezésre irányuló tőkeforrásoknak jelenleg elsőbbséget kell élvezniük a diszkrecionális osztalékfizetésekkel és a részvény-visszavásárlásokkal szemben.

                  (2)

                  Ezért az EKB megfelelőnek tartja, hogy a COVID-19-hez kapcsolódó gazdasági sokk időszakában a jelentős hitelintézetek tartózkodjanak az osztalékfizetéstől és a részvényesek díjazását célzó részvény-visszavásárlástól. A kivételes körülményekre tekintettel hatályon kívül kell helyezni az EKB/2020/1 európai központi banki ajánlást (2).

                  (3)

                  A reálgazdaság támogatásának maximalizálása érdekében az is megfelelőnek tűnik, hogy a kevésbé jelentősnek minősülő hitelintézetek se eszközöljenek diszkrecionális osztalékfizetéseket,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

         I.

                  1.

                  Az EKB azt javasolja, hogy a hitelintézetek legalább 2020. október 1-jéig ne fizessenek osztalékot (3) és ne vállaljanak visszavonhatatlan osztalékfizetési kötelezettséget a 2019-es és 2020-as pénzügyi évre, valamint, hogy a hitelintézetek tartózkodjanak a részvényesek díjazását célzó részvény-visszavásárlásoktól.

                  2.

                  Azon hitelintézetek, amelyek azért nem képesek megfelelni az ezen ajánlásban foglaltaknak, mert úgy tekintik, hogy az osztalékfizetésre vonatkozó jogi kötelezettségük áll fenn, haladéktalanul fejtsék ki ennek okait a közös felügyeleti csoportjuknak.

                  3.

                  Ez az ajánlás a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (4) 2. cikkének 22. pontjában meghatározott jelentős felügyelt csoport összevont szintjén, valamint a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 16. pontjában meghatározott jelentős felügyelt szervezet egyéni szintjén alkalmazandó, amennyiben az ilyen jelentős felügyelt szervezet nem része jelentős felügyelt csoportnak.

         II.

      Ezen ajánlás címzettjei a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 16. és 22. pontjában meghatározott jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok.

         III.

      Ezen ajánlás címzettjei továbbá az illetékes nemzeti hatóságok és a kijelölt nemzeti hatóságok, a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 7. és 23. pontjában meghatározott kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok vonatkozásában. Az illetékes nemzeti hatóságok és kijelölt hatóságok ezt az ajánlást az ezen szervezetekre és csoportokra szükség szerint alkalmazzák.

         IV.

      Az EKB tovább értékeli a gazdasági helyzetet és megfontolja, hogy ajánlott-e az osztalékfizetés további felfüggesztése 2020. október 1-jét követően.

         V.

      Az EKB/2020/1 európai központi banki ajánlás ezennel hatályát veszti.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. március 27-én.

               az EKB elnöke

            Christine LAGARDE

         (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

         (2)  Az Európai Központi Bank EKB/2020/1 ajánlása (2020. január 17.) az osztalékfizetési politikákról (HL C 30., 2020.1.29., 1. o.).

         (3)  A hitelintézetek különböző jogi formákat ölthetnek, lehetnek például tőzsdén jegyzett társaságok és nem részvénytársaság formájú társaságok, mint a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti bankok vagy takarékpénztárak. Az „osztalék” kifejezés ezen ajánlásban bármely típusú készpénzkifizetésre vonatkozik, amely a közgyűlés jóváhagyásához kötött.

         (4)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17).


title: A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Bulgária 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2020. évi konvergenciaprogramját 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/8

      A TANÁCS AJÁNLÁSA
      (2020. július 20.)
      Bulgária 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2020. évi konvergenciaprogramját
      (2020/C 282/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
      tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
      tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
      tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
      tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
      tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
      tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
      mivel:

                  (1)

                  A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellően figyelembe vette az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

                  (2)

                  A Bulgáriára vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában már nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány. A korábbi években a pénzügyi ágazat sebezhetősége a vállalati szektort jellemző jelentős eladósodottsággal és nemteljesítő hitelekkel párosult. Bulgária esetében megállapítást nyert, hogy már nem állnak fenn egyensúlyhiányok, mivel a következetes szakpolitikai intézkedések és a kedvező makrogazdasági környezet tovább csökkentették a kockázatokat és a sebezhetőségeket.

                  (3)

                  Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

                  (4)

                  Több tagállam szükséghelyzetet hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

                  (5)

                  2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti általános mentesítési rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A Bizottság a 2020. március 20-i közleményében úgy vélte, hogy a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt teljesültek az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának feltételei és felkérte a Tanácsot, hogy hagyja jóvá ezt a következtetést. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. A miniszterek egyetértettek abban, hogy a súlyos gazdasági visszaesés határozott, ambiciózus és koordinált választ követel meg. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

                  (6)

                  Folyamatos intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

                  (7)

                  A Covid19-válság rávilágított, hogy a belső piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében a belső piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban. A beszerzési stratégiák javítása, az ellátási láncok diverzifikálása és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítása a kulcsfontosságú elemek között szerepelnek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

                  (8)

                  Az uniós jogalkotó az (EU) 2020/460 (5) és az (EU) 2020/558 (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletek révén már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Bulgáriát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

                  (9)

                  A Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes bolgár régiókat, mindenekelőtt a jelentős mértékben a személyes kiskereskedelemtől függő ágazatokra támaszkodó régiókban. Ez Bulgárián belüli regionális egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a főváros és az ország többi része, valamint a városi és a vidéki térségek közötti egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

                  (10)

                  Bulgária 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

                  (11)

                  Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

                  (12)

                  A 2020. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 2,1 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 3,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 20,4 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 28,5 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

                  (13)

                  A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Bulgária időszerű költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 1,3 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi ellátásra és a biztonsági szolgáltatásokra fordított kiadások növelése, valamint a nehéz helyzetben lévő ágazatok foglalkoztatástámogatási programja. Emellett Bulgária olyan, a 2020. évi konvergenciaprogramban a GDP 0,6 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek közé tartoznak az állami tulajdonban lévő Bolgár Fejlesztési Bank által nyújtott garanciák, valamint a társasági adókra vonatkozó adóhalasztások. Összességében a Bulgária által elfogadott intézkedések összhangban vannak a 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szükséghelyzeti intézkedések és a támogató költségvetési intézkedések teljeskörű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

                  (14)

                  A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Bulgária államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 2,8 %-át, 2021-ben pedig a GDP 1,8 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben sem éri el a GDP 60 %-át.

                  (15)

                  A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelentést adott ki, mivel Bulgária a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. A jelentésben a Bizottság az összes érdemleges tényező értékelését követően arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium teljesül.

                  (16)

                  Bulgária 2020. március 13-án2020. március 13-tól 2020. április 13-ig tartó szükséghelyzetet jelentett be, amelyet később 2020. május 13-ig meghosszabbított, majd ennek helyébe egy 2020. június 14-ig tartó rendkívüli járványügyi helyzet lépett. A bolgár parlament 2020. április 6-án elfogadta a 2020. évi állami költségvetés módosítására irányuló, a kormány által beterjesztett javaslatot. Az új költségvetés 3,5 milliárd BGN (a GDP 2,9 %-át elérő) összegű állami költségvetési hiánnyal számol a válsághoz kapcsolódó intézkedésekre fordított többletkiadások és a bevételek várhatóan 2,4 milliárd BGN-t kitevő csökkenése miatt. A kormány által kibocsátható új kötvények felső határát a tervek szerint az ötszörösére emelik, 2,2 milliárd BGN-ről 10 milliárd BGN-re. Bulgária az európai strukturális és beruházási alapok 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó több operatív programja keretében összességében több mint 870 millió BGN összegű pénzügyi csomagot mobilizált az egészségügyi rendszer támogatása és a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek kezelése érdekében.

                  (17)

                  Bulgária a Covid19-válságra reagálva foglalkoztatástámogatási intézkedést vezetett be, amely alapján az állam vállalja, hogy legfeljebb három hónapon át fizeti a munkavállalók jövedelmének és a kapcsolódó társadalombiztosítási járuléknak a 60 %-át, feltéve, hogy a munkaadó fizeti a fennmaradó különbözetet és kötelezettséget vállal a munkavállalók munkaviszonyának fenntartására. A munkáltató ezután is köteles – legalább a támogatás által fedezett időszakkal megegyező ideig – fenntartani a munkaviszonyt. A támogatható vállalkozások közé tartoznak a szükséghelyzet miatt bevezetett korlátozások által közvetlenül érintett ágazatokban tevékenykedő vállalkozások. A 2020. március 30-i 55. sz. rendeletben foglaltak értelmében más ágazatokban is támogathatók azok a vállalkozások, amelyek igazolni tudják, hogy 2020 márciusában egy adott időszakon keresztül 20 %-kal kevesebb bevételük volt 2019 márciusához képest.

                  (18)

                  A gazdaság likviditásának támogatása érdekében a Bolgár Fejlesztési Banknál 700 millió BGN összegű tőkeemelésre került sor. 500 millió BGN került elkülönítésre a bankoknak nyújtott portfóliógaranciákra annak érdekében, hogy rugalmasabb hitelfeltételeket biztosítsanak a vállalkozásoknak, 200 millió BGN-t pedig a munkáltatóik által fizetetlen szabadságra küldött vagy önfoglalkoztató személyekre irányuló, legfeljebb 4500 BGN összegű kamatmentes hitelekhez nyújtott garanciákra különítettek el. A Bolgár Fejlesztési Bank végrehajt továbbá egy 100 millió EUR összegű garanciaprogramot a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott hitelekre vonatkozóan, amelyet az Európai Regionális Fejlesztési Alap „Innováció és versenyképesség” operatív programjából finanszíroznak. Bulgáriában a pénzügyi eszközök alapkezelője felülvizsgálta a portfólióját és a vállalkozásokat támogató eszközeit a jelenlegi gazdasági helyzethez igazítja. A Bolgár Nemzeti Bank 9,3 milliárd BGN összegű intézkedéscsomagot indított el, amelynek célja a bankrendszer rezilienciájának fenntartása és rugalmasságának növelése a korlátozások polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt negatív hatásainak csökkentése érdekében.

                  (19)

                  A bolgár gazdaságot súlyosan érintette a Covid19-válság, amely a szolgáltatási és a feldolgozóipari ágazatokat egyaránt sújtja. A negatív hatást súlyosbította a csökkenő kereslet és kínálat, valamint a globális értékláncok zavara. A kormány által a szükséghelyzet átvészelésére hozott intézkedések hozzájárulhatnak a válság következményeinek enyhítéséhez, de azonnali és hatékony alkalmazásukra lesz szükség a foglalkoztatás megőrzése és a vállalkozások, különösen a kkv-k és a független munkavállalók likviditásának javítása érdekében. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor rezilienciáját. A 2020. március 13-i bizottsági közleményben foglalt iránymutatásokkal összhangban Bulgária feloldotta az egyéni védőeszközökre vonatkozó kiviteli tilalmat, és az ellenőrzések gyors lebonyolításához „zöld sávokat” alakított ki a határátkelőhelyeken.

                  (20)

                  A Covid19-válság további terheket ró a bolgár egészségügyi rendszerre, amelyet már eddig is az alacsony közfinanszírozásból eredő korlátozott igénybevételi lehetőség, az egészségbiztosításra jogosultak korlátozott köre, az ápolók alacsony, bár növekvőben lévő száma és az egészségügyi dolgozók egyenlőtlen regionális eloszlása jellemzett. Ezért szükséges lenne a bolgár egészségügyi rendszer általános rezilienciájának, igénybevehetőségének és kapacitásának a megerősítése. Több (általános orvosi és szakorvosi) ellátás biztosítása ambuláns környezetben, többek között távkonzultáció alkalmazásával, csökkentené a kórházakra nehezedő terheket, miközben a tesztelésnek és a kezeléseknek – egészségbiztosítási státusztól függetlenül – mindenki számára elérhetőnek kellene lennie. Az egészségügyi dolgozók elérhetőségét és szolgáltatásaik igénybevehetőségét az ország teljes területén biztosítani kell, a lakossági igényeknek megfelelően. Az elsődleges, a tartós és a közösségi gondozás integrációja létfontosságú az idősebb és a legveszélyeztetettebb csoportok számára.

                  (21)

                  A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 7,0 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 5,8 %-ra mérséklődik. A szükséghelyzet kezdete óta a munkanélküliség gyorsan nőtt a kereskedelmi, a szálláshely-szolgáltatási és étkeztetési, valamint a feldolgozó ágazatban, a nagyvárosokban és a legfeljebb középiskolai végzettséggel rendelkezők körében. A foglalkoztatás védelme érdekében a kormány olyan intézkedéseket, különösen csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezetett be, amelyeket gyorsan végre kell hajtani és tovább kell erősíteni. A jelenlegi körülmények között indokolt a munkáltatók és munkavállalók, köztük az önfoglalkoztatók kiterjedt támogatása a szociális partnerekkel együttműködésben, hogy megelőzhető legyen további munkahelyek megszűnése. A kedvezőtlen munkaerőpiaci hatások kezelése céljából meg kell erősíteni a foglalkoztatási hivatal kapacitását és az általa végrehajtott intézkedéseket. Nélkülözhetetlenek a további erőfeszítések az aktiválás, a továbbképzés és az átképzés terén ahhoz, hogy az emberek újra munkába tudjanak állni, ugyanakkor fel kell készíteni a munkaerőt a digitalizációból eredő kihívásokra és lehetőségekre. A Covid19-válság jelentős hatással lehet az informális foglalkoztatásban dolgozó munkavállalókra is, akik korlátozottan vehetik igénybe az egészségügyi szolgáltatásokat és korlátozottan férnek hozzá a szociális védelemhez. A célzott szakpolitikai intézkedések megakadályozhatják, hogy a védelem nélküli munkavállalók és a legveszélyeztetettebb csoportok még jobban elszegényedjenek, és javíthatják megélhetésüket a helyreállítás során.

                  (22)

                  A Covid19-válság aránytalanul sújtja a veszélyeztetett csoportokat, és súlyosbítja a meglévő társadalmi kihívásokat. A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya már a válság előtt is magas volt, különösen a gyermekek, az idősebbek, a fogyatékkal élők és a romák körében, és a szociális transzferekkel csak korlátozott mértékben sikerült csökkenteni a szegénységet. A jövedelmi egyenlőtlenség a legnagyobbak között volt az Unióban, az adórendszer és a szociális ellátórendszer pedig az ennek csökkentésére legkevésbé ható rendszerekhez sorolható. A válság miatt szükség van a korábbi években már megállapított hiányosságokat megszüntető intézkedésekre, mindenekelőtt a minimáljövedelem-rendszer tekintetében, amely az Unión belül az egyik legkevésbé alkalmas a kedvezményezettek szegénységből való kiemelésére. Továbbra is megoldásra várnak olyan kérdések, mint például a szociális védelem biztosítása mindenki számára, beleértve a nem hagyományos munkaviszonyban dolgozókat, az önfoglalkoztatókat és az alacsony jövedelmű háztartásokat is, jövedelemtámogatás, élelmiszer és megfelelő szociális szolgáltatások biztosítása, valamint szükségszállások és támogatás biztosítása hajléktalanok számára. A szociális szolgáltatások reformja segítene a rendszer stabilizálásában, ugyanakkor az egészségügyi és a szociális szolgáltatások közötti szorosabb együttműködés lehetővé tenné az önellátásra képtelen személyek és a fogyatékossággal élő személyek nagyobb mértékű támogatását. Számos, a válság előtt is mélyszegénységben élő roma háztartásnak van szüksége közvetítői szolgáltatásokra, valamint alapvető szolgáltatásokra és támogatásra.

                  (23)

                  Az oktatási és képzési szolgáltatások nyújtásának bővítése és a jobban képzett munkaerő szintén erőteljesen támogatná a fellendülést és középtávon előmozdítaná az inkluzív és fenntartható növekedést. Még mindig van mit javítani a bolgár oktatás és képzés színvonalán, munkaerőpiaci relevanciáján, és inkluzivitásán. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a társadalmi-gazdasági háttér a leginkább befolyásolja a tanulási eredményeket. Továbbra is kihívást jelent a romák oktatásba való bevonása, mivel a korai iskolaelhagyás különösen magas a romák körében, valamint a vidéki térségekben. A digitális készségek általános szintje alacsony a népesség (16–74 évesek) körében, beleértve a fiatalokat (16–19 évesek) is. A digitális készségek javítása – például a digitális technológiák szempontjából összehangoltabb diplomák és tantervek révén – segíthet alkalmazkodni a digitalizáció és a digitális távmunka iránti igény által előidézett munkaerőpiaci változásokhoz. Ezzel egyidejűleg a diákok 11 %-a továbbra sem rendelkezik számítógéppel és/vagy internet-hozzáféréssel, 2000 tanár pedig számítógép nélkül dolgozik. Ezért a jelenlegi távoktatási helyzet azzal a veszéllyel jár, hogy a nemrégiben bevezetett néhány támogató intézkedés ellenére tovább rontja a már így is nagymértékű egyenlőtlenségeket az oktatás és képzés terén. Az összes diák digitális ismereteinek és a megfelelő technikai infrastruktúrákhoz való hozzáférésének javítására irányuló további erőfeszítések kedvező és tartós hatással lenne az oktatásba való bejutásukra, különösen a veszélyeztetett csoportok, köztük a romák esetében, ami hozzájárulna a magas lemorzsolódási arányuk csökkentéséhez.

                  (24)

                  A Covid19-válság rávilágított a hatékony közigazgatás és a jól működő digitális kormányzat stratégiai fontosságára, beleértve az e-egészségügyet és az e-közbeszerzést. Az Unió támogatta a reformokat ezen a területen, de végrehajtásuk túl lassan halad, és ez kedvezőtlenül befolyásolta a közszektor hatékonyságát a korlátozó intézkedések időszakában. Bulgária ezért lemaradásban van az e-szolgáltatások nyújtása terén, ezért ösztönözni kell e szolgáltatásoknak a polgárok és vállalkozások körében történő elterjesztését. A kiberbiztonsággal és a kritikus infrastruktúrák biztonságával kapcsolatos kérdésekkel is teljeskörűen foglalkozni kell. Előretekintve a hatékony közigazgatás kulcsfontosságú lesz a gazdaságélénkítő intézkedések kellő időben és hatékonyan történő végrehajtásának biztosításához. Továbbra is különösen fontos az együttműködés és a koordináció a kormányzat minden szintjén, többek között a közbeszerzési szerződések és a koncessziók, valamint a piacfelügyelet terén. A szabályozás nagyobb kiszámíthatósága és stabilitása, a szakpolitikai végrehajtás hatékonyabb ellenőrzése és az adminisztratív terhek csökkentése javítaná az üzleti környezetet és ösztönözné a beruházásokat, ami kedvezően befolyásolná a helyreállás sebességét.

                  (25)

                  A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A Covid19-válság még inkább előtérbe helyezte a digitalizáció és az innováció jelentőségét, amely téren Bulgária – és különösen a bolgár kkv-k – jóval az uniós átlag alatt teljesítenek. E kérdés egyik szemléletes példája az úttörő 5G sávok frekvenciaelosztására vonatkozó terv, amely nem megfelelő ahhoz, hogy az 5G szolgáltatások nyújtását időben és hatékonyan meg lehessen kezdeni. A kutatási és felsőoktatási rendszer ismert problémái – például a széttöredezettség, az alacsony szintű finanszírozás, valamint a korlátozott tudás- és technológiatranszfer – továbbra is megoldásra várnak. Ugyanakkor Bulgária a leginkább erőforrás- és energiaintenzív, és a legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó gazdaság az Unióban, emiatt jelentős beruházásokra van szüksége az energia és a dekarbonizáció területén a klímasemlegességre való átállás elősegítéséhez, amint az Bulgária nemzeti energia- és klímatervében is szerepel.

                  (26)

                  Nagyon kezdeti szakaszban vannak azok az átalakítási erőfeszítések, amelyek Bulgária magas energiaintenzitásának, a fosszilis tüzelőanyagoktól való jelentős függésének, valamint az energia és az erőforrások nem hatékony felhasználásának a megszüntetésére irányulnak. Nemzeti energia- és klímatervében Bulgária hangsúlyozza: elkötelezett amellett, hogy az európai zöld megállapodás keretében 2050-ig dekarbonizálja gazdaságát, ugyanakkor jelzi azon szándékát is, hogy az ország továbbra is a belföldi lignitforrásokra támaszkodik majd 2050-ig és az azt követő időszakban.. Bulgáriában a közlekedési infrastruktúra kiterjedtsége és színvonala továbbra is az uniós átlag alatti, a transzeurópai közlekedési hálózat pedig továbbra is befejezetlen. A multimodális platformok hálózata, néhány vasúti és közúti szakasz, valamint az európai vasúti forgalomirányítási rendszerek és az intelligens közlekedési rendszerek továbbra is alulfejlettek. Jelentős környezetvédelmi kérdések várnak megoldásra, mivel ezek hatással vannak a fenntartható növekedésre, és a Covid19-válság során további egészségügyi kockázatokat teremtettek. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a legnagyobb a szennyezéssel kapcsolatos halálesetek száma, a hulladékgazdálkodás, valamint a települési szennyvíz összegyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettségek betartása pedig továbbra is kihívást jelent. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Bulgáriában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Bulgária a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

                  (27)

                  A reálgazdaság Covid19-válságot követő helyreállítása során, amikor jelentősen megnövekedhet a csődök száma, fontos, hogy megfelelően működő fizetésképtelenségi keret álljon rendelkezésre. Egy ilyen keret elősegítheti a nemteljesítő hitelek gyorsabb szanálását is, korlátozva további felhalmozódásukat. Ugyanakkor a fizetésképtelenségi keret alacsony hatékonysága lassú és költséges fizetésképtelenségi eljárásokat eredményez. 2019 júniusában sor került a fizetésképtelenségi keretre vonatkozó ütemterv elfogadására, amely megjelölte a vonatkozó hiányosságokat. Bulgária megkezdte a végrehajtást és további intézkedéseket készít elő, többek között jogszabályi változtatásokat és kapacitásépítési tevékenységeket.

                  (28)

                  Bulgária 2019-ben több olyan jogszabályt fogadott el, amelyek célja az (EU) 2015/849 (7) és az (EU) 2018/843 (8) európai parlamenti és tanácsi irányelv (negyedik és ötödik pénzmosási irányelv) átültetése, és amelyek végrehajtása függőben van. A nemrégiben elkészült nemzeti kockázatértékelés olyan hiányosságokat tárt fel, amelyeket a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése érdekében sürgősen mérsékelni kell. A befektetői állampolgársági programokhoz és a virtuális eszközökhöz kapcsolódó kockázatokat még nem mérték fel megfelelően. Az intézkedéseket úgy kell kialakítani és végrehajtani, hogy megvalósulhasson a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének kötelezett szolgáltatók általi hatékony alkalmazása. A pénzmosás elleni küzdelem keretrendszere végrehajtásának és érvényesítésének hatékonysága korlátozott volt, a pénzügyi hírszerzés alkalmazása pedig elégtelen.

                  (29)

                  Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.

                  (30)

                  A bolgár bankok összességében nyereségesek és jól tőkésítettek. Az elmúlt években tapasztalt kisebb csökkenés ellenére a nemteljesítő hitelek és előlegek bruttó állományának aránya 2019 harmadik negyedévében 7,2 %-kal továbbra is a legmagasabbak között van az Unióban, különösen a nem pénzügyi vállalatok és a belföldi tulajdonban lévő bankok esetében, emiatt továbbra is fontosak a nemteljesítő hitelek működőképes másodlagos piacának előmozdítására irányuló erőfeszítések. A nemteljesítő hitelekre képzett céltartalékok csökkenő pályán vannak 2018 vége óta, amelyhez időnként a régóta esedékes meglévő nemteljesítő hitelek kapcsán alacsony tartalékképzés társul. Az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelés felfedte, hogy két bankban tőkeemelésre van szükség. A feltőkésítés véglegesítése folyamatban van. Azzal egyidejűleg, hogy a bankok a Covid19-válság hatásának enyhítése és a gazdasági növekedés újraindítása céljából fokozottan biztosítanak likviditást, a bankoknak hitelkockázat-értékelést, prudens hitelezési standardokat és megalapozott értékelési gyakorlatokat kell alkalmazniuk, és pontosan jelenteniük kell az eszközminőség esetleges romlását.

                  (31)

                  A Bizottság az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében nyomon követi a Bulgária által az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem terén elért eredményeket. Emiatt ezek a területek eddig nem szerepeltek a Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban, azonban fontosak ahhoz, hogy az országban kedvező társadalmi-gazdasági környezet alakuljon ki. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült legutóbbi, 2019. októberi jelentésben jelezték, hogy a Bulgária által elért haladás elegendő az ország által az Unióhoz való csatlakozásakor tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez. Bulgária átfogóan megreformálta korrupcióellenes jogi keretét, a közvélemény bizalmának elnyeréséhez azonban a magas szinten elkövetett korrupciót érintő ügyekben hozott jogerős ítéletek jelentette meggyőző eredményekre van szükség. Emellett számos kihívás továbbra is fennáll, mindenekelőtt a hatékony nyomozások biztosítása, a bíróságok közötti munkateher-kiegyensúlyozás, és a helyi ügyészségek észszerűsítése kapcsán. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus lezárulását követően a reformok nyomon követését nemzeti szinten az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testület biztosítja majd, uniós szinten pedig az átfogó jogállamisági mechanizmus és adott esetben az európai szemeszter keretében kerül majd sor erre.

                  (32)

                  Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. A 2020. évi országspecifikus ajánlások teljeskörű végrehajtásának biztosításával Bulgária hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén tett előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

                  (33)

                  A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Bulgária gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot, a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. A Bizottság figyelembe vette nemcsak ezek Bulgáriának fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

                  (34)

                  Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (9) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

            AJÁNLJA, hogy Bulgária 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

                  1.

                  A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Az egészségügyi rendszer rezilienciájának, igénybevehetőségének és kapacitásának megerősítése érdekében mozgósítson megfelelő pénzügyi forrásokat, és biztosítsa az egészségügyi dolgozók kiegyensúlyozott regionális eloszlását, a lakossági igényeknek megfelelően.

                  2.

                  Biztosítsa mindenki számára a megfelelő szociális védelmet és az alapvető szolgáltatásokat, és erősítse meg az aktív munkaerőpiaci intézkedéseket. Javítsa a távmunkához való hozzáférést, továbbá mozdítsa elő a digitális készségeket és az oktatásba való egyenlő bejutást. Kezelje a minimáljövedelem-rendszer megfelelőségének hiányosságait.

                  3.

                  Egyszerűsítse és gyorsítsa fel a kkv-k, valamint az önfoglalkoztatók hatékony támogatására irányuló eljárásokat, biztosítva egyúttal a folyamatos forráshoz jutásukat és rugalmas fizetési konstrukciókhoz való folyamatos hozzáférésüket. A gazdasági helyreállítás elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a környezeti infrastruktúrákat és a fenntartható közlekedést, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához, többek között a széntermelő régiókban.

                  4.

                  Minimalizálja a vállalkozások adminisztratív terheit a közigazgatás hatékonyságának javítása és a digitális kormányzat megerősítése révén. Biztosítsa a fizetésképtelenségi keret hatékony működését. Fokozza a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszeréhez kapcsolódó megfelelő kockázatértékelésre, kockázatcsökkentésre, továbbá a keretrendszer hatékony felügyeletének és érvényesítésének biztosítására irányuló erőfeszítéseket.

         Kelt Brüsszelben, 2020. július 20-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. KLOECKNER

         (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

         (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

         (3)  HL C 301., 2019.9.5., 8. o.

         (4)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

         (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/843 irányelve (2018. május 30.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 43. o.).

         (9)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.