Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0508

Ajánlás a Tanács határozata a 2009-es évre a Kultúra Európai Fővárosa elnevezésű eseményről  /* COM/2005/0508 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.10.2005COM(2005) 508 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa 2009-es évre a Kultúra Európai Fővárosa elnevezésű eseményről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA Kultúra Európai Fővárosa eseménysorozat 2005-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] megállapítja 2005-től kezdődően a Kultúra Európai Fővárosa kijelölésének eljárását. A határozat I. melléklete meghatározza a Kultúra Európai Fővárosa címre történő jelölésre jogosult tagállamok listáját. Ez a lista nem tartalmazta az EU-hoz 2004. május 1-jén csatlakozó tíz új tagállamot. A Bizottság ezért javaslatot nyújtott be az 1419/1999/EK határozat módosítására annak érdekében, hogy 2009-től az új tagállamok is jelölhessék városaikat a Kultúra Európai Fővárosa címre. Ezt a javaslatot az Európai Parlament és a Tanács 2005. április 13-án elfogadta (649/2005/EK határozat). A 649/2005/EK határozat által módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke szerint 2009-től kezdődően két tagállam két városát (egyet az EU-15 országokból, egyet az új tagállamokból) jelölik a Kultúra Európai Fővárosa címre a határozat I. mellékletében meghatározott időrendi sorrend szerint egymás után.A jelölésekről az érintett tagállamok legkésőbb négy évvel a szóban forgó esemény kezdete előtt értesítést küldenek az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Régiók Bizottsága részére.A Bizottság minden évben választótestületet alakít, amely jelentést ad ki arról, hogy az elbírált jelölések mennyiben felelnek meg a cselekvési program célkitűzéseinek és sajátosságainak. A választótestület tagjai független, vezető személyiségek, akik a kultúra területének szakértői. A választótestület a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtja be jelentését.Az Európai Parlament a jelentés kézhezvételétől számított legkésőbb három hónapon belül továbbíthatja véleményét a Bizottsághoz a jelölésekről. 2009-re az Európai Parlament nem továbbított véleményt[2].A Tanács – a Bizottság által a választótestület jelentésének fényében kidolgozott ajánlás alapján eljárva – hivatalosan kijelöli a szóban forgó városokat arra az évre, amelyre azokat korábban jelölték.A 2. cikk és az I. melléklet értelmében Ausztria és Litvánia Linz illetve Vilnius jelöléséről értesített.A választótestület 2005. április 14-én ült össze, hogy megvizsgálja a két jelölést. A vizsgálat Linzből és Vilniusból érkező képviselők meghallgatását foglalta magában. A választótestület 2005. április 29-én nyújtotta be jelentését a Bizottságnak; a választótestület kérésére a Bizottság a többi intézményhez továbbította őket.A jelölt városok átfogó értékelése és a választótestület azok jelentkezésére irányuló ajánlásai alapján a választótestület – miközben a jelentésben említett területek némi fejlesztésére szólított fel – egyhangúlag úgy döntött, hogy az Európai Unió intézményei számára azt ajánlja, hogy 2009-ben Linz és Vilnius legyen a Kultúra Európai Fővárosa.Végezetül a 649/2005/EK határozat által módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság benyújtja a Tanácsnak 2009-ben a Kultúra Európai Városának Linz és Vilnius hivatalos kijelölésére irányuló, melléklettel ellátott ajánlását.AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa 2009-es évre a Kultúra Európai Fővárosa elnevezésű eseményrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel a 649/2005/EK határozattal módosított, a Kultúra Európai Fővárosa eseménysorozat 2005-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[3] és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke (2) bekezdése értelmében a választótestület a Bizottsághoz, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott 2005. áprilisi jelentésére,tekintettel arra, hogy a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 3. cikkében és II. mellékletében megállapított kritériumok maradéktalanul teljesültek,tekintettel a Bizottság 2005……………-i ajánlására,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:I. cikkA 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 2. cikke (1) bekezdése értelmében 2009-ben a Kultúra Európai Fővárosa címre Linz és Vilnius kerül kijelölésre.2. cikkMindkét megnevezett város meghozza a szükséges intézkedéseket a 649/2005/EK határozattal módosított 1419/1999/EK határozat 1. és 5. cikke hatékony végrehajtása érdekében.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 166., 1999.7.1., 1. o.[2] Lásd az 1419/1999/EK határozatot módosító európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslatról szóló jelentést, előadó: Michel Rocard, PE 334.052, Indokolás, 10. o.[3] HL L 166., 1999.7.1., 1. o. és HL L 117., 2005.5.4., 20. o.


title: Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Románia 2014. évi konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről_x000b_

text:
				|

		52014DC0424

			Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Románia 2014. évi konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről_x000b_ /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */

Ajánlás
A TANÁCS AJÁNLÁSA
Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról
és Románia 2014. évi konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK
tanácsi rendeletre[1]
és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2],
tekintettel az Európai Parlament
állásfoglalásaira[3],
tekintettel az Európai Tanács
következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság
véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó
bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság
véleményére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a
Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott
összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia
elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú
területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében,
hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
versenyképesség terén.
(2)
A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.
július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó
átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig
elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és
foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.
(3)
Az állam-, illetve kormányfők 2012. június
29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens
keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai
eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára.
Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és
kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.
(4)
A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el
Románia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Románia
2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját.
(5)
A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves
növekedési jelentést[4],
amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai
szemeszterét. Ugyanazon a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján
elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5].
(6)
Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a
pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést
ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta,
hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési
konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő
hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a
versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi
következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.
(7)
Románia 2014. május 6-án benyújtotta 2014. évi
nemzeti reformprogramját, 2014. május 5-én pedig 2014. évi
konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két
program értékelésére egyidejűleg került sor.
(8)
A Tanács 2013. október 22-én elfogadta a
2013/531/EU határozatot, amely 2015 szeptemberéig legfeljebb
2 milliárd EUR összegű középtávú pénzügyi támogatást biztosít
Romániának. Az adott körülmények, azaz a tőkeáramlások különösen a
feltörekvő piacokat befolyásoló bizonytalansága, a makrogazdasági
forgatókönyv kockázatai és a bankszektor változatlan kiszolgáltatottsága miatt
célszerű volt, hogy az euróövezeten kívüli tagállamoknak szóló
fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében Románia középtávú
elővigyázatossági pénzügyi támogatásban részesüljön. Noha a jelenlegi
piaci körülmények között Románia nem szándékozik folyósítást kérni, az
elővigyázatossági támogatás várhatóan hozzájárul a makrogazdasági,
költségvetési és pénzügyi stabilitás megszilárdításához, valamint –
strukturális reformok végrehajtása révén – a román gazdaság rugalmasságának és
növekedési potenciáljának fokozásához. A 2013. november 6-i egyetértési
megállapodás és annak későbbi, az uniós elővigyázatossági támogatás
keretében teljesítendő feltételeket rögzítő kiegészítései
kibővítik és megerősítik az európai szemeszter országspecifikus
ajánlásait.  Az uniós elővigyázatossági támogatás feltétele átfogó
gazdaságpolitikai program végrehajtása, kiemelt figyelemmel a strukturális
reformintézkedésekre, beleértve az igazgatási kapacitásra, a termékpiaci
reformra, az üzleti környezetre, a munkaerőpiacra, a nyugdíjakra, az
állami tulajdonú vállalatokra és az egészségügyre vonatkozó országspecifikus
ajánlásokat is. Ez az ütemterv nem mentesíti a román kormányt az alól, hogy
teljes egészében végrehajtsa valamennyi országspecifikus ajánlást. Az egyetértési
megállapodás és az országspecifikus ajánlások végrehajtásához szükséges
szakpolitikai rangsorolást, végrehajtást és koordinációt a prioritásokra
vonatkozó, következetesen meghozott döntésekkel összhangban kell kezelni.
(9)
A 2014. évi konvergenciaprogramban felvázolt
költségvetési stratégia célkitűzése szerint Románia 2015-ben el kívánja
érni és azt követően fenn akarja tartani a strukturális hiány tekintetében
a GDP 1 %-ában meghatározott (és a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit
tükröző) középtávú célt. Románia él a közösen finanszírozott projektek
esetében a középtávú célhoz vezető kiigazítási pályától engedélyezett
ideiglenes eltérés lehetőségével – az eltérést az igénybevételt
követő évben kell kompenzálni. A program az (újraszámított) strukturális
egyenleg stabilizálását irányozza elő 2014-re, 2015-re pedig a GDP
0,8 %-át kitevő javulást tervez. Az előrejelzések szerint a
kiadások 2014-ben és 2015-ben egyaránt a kiadási referenciaértékkel konzisztens
ütemben nőnek majd. A GDP-arányos adósság az előrejelzések szerint
2015-ben eléri a 40 %-ot, majd 2016–2017-ben csökken. Összességében a
programban felvázolt költségvetési stratégia összhangban van a Stabilitási és
Növekedési Paktum követelményeivel. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó
makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, és általánosságban összhangban van a
Bizottság 2014. tavaszi előrejelzésével. Mindazonáltal a
konvergenciaprogram alapjául szolgáló potenciális becsült GDP valamivel
magasabb, ez elsősorban az optimistább munkaerő-piaci kilátásoknak
tudható be. A 2014-es költségvetési tervek vonatkozásában a kiadások
ellenőrzéséhez és a tervezettnél alacsonyabb adóbehajtáshoz kapcsolódó,
lefelé mutató kockázatok vannak. Emellett 2015 és az azt követő évek tekintetében
még nem kerültek részletes meghatározásra  a tervezett költségvetési pályát
alátámasztó intézkedések. A Bizottság előrejelzése szerint Románia
2014-ben – a strukturális egyenleg kismértékű romlása ellenére is –
teljesíti a Stabilitási és növekedési Paktum követelményeit, ha figyelembe
vesszük a közösen finanszírozott projektek tekintetében számára engedélyezett
ideiglenes eltérést. Figyelembe véve a közösen finanszírozott projektek
esetében engedélyezett ideiglenes eltérés kompenzációját, 2015 vonatkozásában
fennáll az előírt strukturális kiigazítástól való jelentős eltérés
kockázata. Emellett Románia az előrejelzések szerint 2015-ben eltér a
kiadási referenciaértéktől. A programnak és a bizottsági
előrejelzésnek az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése alapján
a Tanács úgy véli, hogy a program a prevenciós ág követelményeitől
2015-ben való jelentős eltérés kockázatát hordozza.
(10)
Továbbra is jelentős kihívás az adócsalás és
az adókikerülés a héa (beleértve a határokon átnyúló rendszereket is), a
jövedéki adók, a társadalombiztosítási hozzájárulások és a jövedelemadó
területén. A be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelem terén csupán
korlátozott mértékű a kézzel fogható előrelépés, miközben az
adószabályok betartását célzó stratégia hatékonyságát gátolja a realisztikus és
kötelező erejű végrehajtási intézkedések hiánya és az, hogy nem
összpontosítanak kellőképpen a megelőzésre. Folyamatban van az
adóigazgatás hatékonyságának növelésére irányuló reform; a határon átnyúló
igazgatási együttműködés – különösen a héa területén – továbbra is gyenge.
Az alacsony és közepes jövedelmű, bérből és fizetésből élők
esetében továbbra is magas az adóék, ami be nem jelentett munkavégzésre és a
ténylegesnél alacsonyabb jövedelembevallásra ösztönöz. Némi haladás
tapasztalható a környezetvédelmi adózás terén: javult a
gépjármű-adóztatási rendszer, megemelték és most már automatikusan
indexálják az üzemanyagra kivetett jövedéki adó mértékét. Románia hosszú távú
fenntarthatósági kockázatokkal kénytelen szembenézni, elsősorban az elöregedéssel
összefüggő kiadások kapcsán. A foglalkoztatottak nyugdíjasokhoz
viszonyított alacsony aránya miatt aggodalmak fogalmazódnak meg a
nyugdíjrendszer fenntarthatóságával és megfelelőségével kapcsolatban.
Románia lépéseket tett annak érdekében, hogy 2035-től azonos legyen a
férfiak és nők nyugdíjkorhatára.
(11)
Az erőforrások nem hatékony felhasználása és a
nem megfelelő igazgatás növelik a költségvetési fenntarthatóság kockázatát
az egészségügyi szektorban. Az állami egészségügyben széles körben elterjedt
hálapénzek tovább rontják a rendszer hozzáférhetőségét, hatékonyságát és
minőségét. Az egészségügyi szektor hatékonyságának és pénzügyi
fenntarthatóságának növelésére irányuló reformok megkezdődtek, de
folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Az intézkedések némelyike
késedelmes, az elégtelen finanszírozástól és a szolgálatok alacsony
kapacitásától szenved. A kórházi fekvőbeteg-ellátás túlzott mértékű
alkalmazásának csökkentése, valamint az elsődleges ellátó- és
betegirányító rendszerek megerősítése révén növelhető a
költséghatékonyság. További reformokat indítottak, amelyek többek között a jó
minőségű egészségügyi szolgáltatásokhoz való méltányos hozzáférés
ösztönzése révén kívánják javítani a lakosság egészségét.
(12)
A romániai munkaerőpiac szempontjából továbbra
is a nagyarányú inaktivitás, a nem kellő mértékben kihasznált
munkaerő-potenciál, valamint a munkaerő minőségének és
termelékenységének növelése iránti igény jelenti a fő kihívást. Az állami
álláskeresési és átképzési szolgáltatások minősége – a végrehajtott (kis
léptékű) intézkedések ellenére – továbbra is alacsony. Az állami
foglalkoztatási szolgálaton belüli, korlátos erőforrások, valamint a
teljesítménymérés hiánya akadályozzák a személyre szabott szolgáltatások
álláskeresőknek és munkáltatói szolgálatoknak történő, eredményes
nyújtását, továbbá az aktív és passzív munkaerő-piaci szakpolitikák
integrálását. Romániában magas és növekszik a nem foglalkoztatott, oktatásban
és képzésben nem részesülő fiatalok aránya (2013-ban 17,3 %). Az
idősebb munkavállalók foglalkoztatottsági arányának növelését támogató,
tevékeny időskorra vonatkozó nemzeti stratégia késik, a jelenlegi állapot
szerint 2014 végén esedékes.
(13)
Nincs átlátható iránymutatás a szociális partnerek
bevonásával történő, a foglalkoztatás és versenyképesség fenntartható
támogatását és a munkajövedelem fenntartható védelmét célzó
minimálbér-megállapításra.
(14)
A 2011. évi oktatási reform, amely hosszú távú
ütemtervet dolgozott ki az oktatás minőségének minden szinten történő
javítására, az elégtelen pénzügyi és humán erőforrások miatt még nem
teljes egészében működőképes. A szakképzés terén az elmúlt húsz évben
tapasztalt erős visszaesést követően a közelmúltban számos reformot
és kísérleti projektet indítottak útjára, de a szakképzés elérhetősége,
munkaerő-piaci relevanciája, valamint a vállalkozások munkaalapú tanulási
és tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerekben való részvétele
változatlanul alacsony. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők
esetében jelentős a strukturális munkaerőhiány, és továbbra is gyenge
az üzleti és a tudományos élet közötti kapcsolat – ezt jól mutatja a magas
munkanélküliségi ráta, valamint azon egyetemi végzettséggel rendelkezők
magas száma, akik nem a képzettségüknek megfelelő szakmákban vagy olyan
állásokban helyezkednek el, amelyekhez elegendő az alacsonyabb végzettség.
Az egész életen át tartó tanulás tekintetében a részvétel változatlanul az
egyik legalacsonyabb az EU-ban. A korai iskolaelhagyás aránya uniós szinten
továbbra is a legmagasabbak között van , és meghaladja a 2010 előtti
szintet; különösen súlyosan érinti a roma lakosságot. A nők
foglalkoztatását gátolja a minőségi, megfizethető gyermekgondozási
létesítmények alacsony száma és az azokhoz való korlátozott hozzáférés,
különösen a 0-3 éves korosztály esetében.
(15)
A szegénység csökkentése változatlanul nagy
kihívást jelent. A háztartások bruttó jövedelme a viszonylag stabil
foglalkoztatási helyzet ellenére csökken, a jövedelmek közötti
egyenlőtlenségek pedig nőnek. Ennek különösen a gyerekes családok vannak
kitéve. A szüleiktől külön nevelkedő gyermekek intézményi ellátásáról
az alternatív gondozásra való átállás felgyorsítása terén csupán korlátozott
mértékű előrelépés volt tapasztalható. Továbbra is sok
fogyatékossággal élő személy él nagy, bentlakásos intézményekben, a
fogyatékosoknak nyújtandó közösségi szolgáltatások pedig nem kellőképpen
fejlettek. A szociális juttatások igénybevételének, lefedettségének és
megfelelőségének alacsony szintje továbbra is rontja a szociális
juttatások hatékonyságát a szegénység csökkentése terén. A három meglévő
szociális juttatást (a garantált minimálbért, a családi támogatást és a
fűtéstámogatást) kombináló beilleszkedési minimálbér 2015-re tervezett
bevezetése késik. A nemzeti romaintegrációs stratégia végrehajtása 2012-ben megkezdődött,
de a fő cselekvési tervek végrehajtásához nem volt elegendő a
pénzügyi allokáció, az elért eredmények pedig szerények. A stratégia
felülvizsgálata és a felülvizsgált cselekvési tervek végrehajtása késik.
(16)
A közigazgatás gyenge politika-kidolgozási és
végrehajtási kapacitása olyan alapvető kihívást jelent Románia számára,
amely akadályozza az ország általános fejlődését, az üzleti környezetet és
az állami beruházási kapacitást, és nem teszi lehetővé megfelelő
minőségű közszolgáltatások nyújtását. Az alacsony közigazgatási
kapacitáshoz vezető strukturális okokat 2013-ban elemezték. Ennek alapján
jelenleg folyamatban van a közigazgatás megerősítésére irányuló,
2014–2020-ra vonatkozó stratégia kidolgozása, véglegesítésére várhatóan 2014 közepén
kerül sor.
(17)
Az elért jelentős előrelépés ellenére az
uniós források lehívási aránya továbbra is az egyik legalacsonyabb az EU-ban. A
folyamatosan gyenge irányítási és kontrolrendszerek és közbeszerzési gyakorlat
negatív hatással lehet a programok következő generációjának
előkészítésére és végrehajtására.  A közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok
instabilak és nem következetesek. A többszereplős és gyakran egymást
átfedő felelősségi körökkel jellemezhető intézményi felépítés
nincs felszerelve a hiányosságok kezelésére és arra, hogy megfelelő
iránymutatást adjon az ajánlatkérőknek. Az ajánlatkérők számára
továbbra is gondot okoz a korrupció és az összeférhetetlenség. Várhatóan 2014
végén válik működőképessé az a rendszer, amely a közbeszerzési
szerződések odaítélési eljárása során felmerülő
összeférhetetlenségeket hivatott előzetesen ellenőrizni.
(18)
A jogszabályok gyenge minősége, valamint a
szabályozási keret átláthatóságának és előrejelezhetőségének hiánya
egyaránt hátráltatja a vállalkozásokat és a polgárokat. Még mindig összetettek
a villamos energia igénylésére, az építési engedélyek megszerzésére és az
adófizetésre vonatkozó eljárások. Románia üzleti környezete szempontjából
további kihívást jelentenek a tisztázatlan földtulajdonosi jogok: az ingatlanok
kevesebb mint 50 %-a szerepel a telekkönyvi nyilvántartásban, és az
ingatlanokkal kapcsolatos bejegyzéseknek csupán mintegy 15 %-át
ellenőrizték és vették digitálisan is nyilvántartásba. Románia elért
bizonyos mértékű haladást az igazságügyi rendszer minőségének, függetlenségének
és hatékonyságának javítása, valamint a korrupció elleni küzdelem terén, de
ezek a kérdések továbbra is problémát jelentenek a hatékony jogorvoslatot
kereső vállalkozások számára. A korrupcióellenes és feddhetetlenséggel
kapcsolatos intézkedésekkel szemben változatlanul erős ellenállás
tapasztalható politikai és közigazgatási szinteken.
(19)
Az ipari fogyasztók villamosenergia-piacán 2013-ban
véget ért az árszabályozás, a gáz és villamos energia árszabályozásának
fokozatos megszüntetése folyamatban van. E területeken komoly kihívást jelent
az állami tulajdonú vállalatok hatékony és átlátható irányítása. Az energiaárak
liberalizációja a várakozások szerint ösztönzi majd az energiahatékonyság
javítását, bár ahhoz, hogy tovább lehessen javítani a háztartások, a
távfűtés, az ipar és a városi közlekedés energiahatékonyságát, konkrét
intézkedésekre és az erőforrásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokra van
szükség. A romániai villamosenergia- és gázpiacok uniós piacokba történő
integrációja továbbra sem teljes körű és változatlanul jelentős
akadályai vannak a gázvezetékek határon átnyúló összekötésének, ami
hozzájárulna az ellátás diverzifikálásának javításához.
(20)
Az alapvető közlekedési infrastruktúra
fejletlensége változatlanul akadályozza a növekedést Romániában.  A
járműflotta nagyarányú növekedése és a közúti infrastruktúra alacsony
minősége gátolja a vállalkozásokat és a gazdaságot. A vasúthálózat
karbantartásának hiányosságai hatással voltak a biztonságra és a
megbízhatóságra. A belvízi áruszállítás (különösen a Dunán) messze nem
használja ki a rendelkezésre álló potenciált. A szállítási szektorban az állami
tulajdonú vállalatok nem hatékony és nem átlátható irányítása akadályozza a
hálózatos infrastruktúra fejlesztését.
(21)
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság
elvégezte Románia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a
konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a
programok Románia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy
azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy
az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a
jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az
alábbi 1–8. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.
(22)
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta
Románia konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét[6] különösen az alábbi 2.
ajánlás tükrözi.
AJÁNLJA, hogy Románia 2014-2015-ben
tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1.           Az
ezen országspecifikus ajánlások végrehajtását kiegészítő és támogató,
2013. november 6-i egyetértési megállapodásban és annak későbbi
kiegészítéseiben foglalt gazdaságpolitikai feltételek teljes körű
teljesítése révén hajtsa végre az EU/IMF pénzügyi segítségnyújtási programját.
2.           Mindenekelőtt az alapul
szolgáló intézkedések részletes kidolgozása útján hajtsa végre a 2014. évi
költségvetési stratégiát, jelentős mértékben fokozza a költségvetési
erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy a
fizetésimérleg-támogatás kapcsán tett kötelezettségvállalásokkal összhangban és
a 2014. évi konvergenciaprogramban szereplőknek megfelelően 2015-ben
elérje a középtávú célt, majd ezt követen tartsa fenn azt. Az adózási
kötelezettségek teljesítésére irányuló átfogó stratégia végrehajtása révén
javítsa az adóbehajtást, fokozva a héacsalás csökkentésére tett
erőfeszítéseket. Lépjen fel a be nem jelentett munkavégzés ellen. Költségvetési
szempontból semleges módon csökkentse az alacsony és közepes jövedelműek
adóterheit. A férfiak és nők nyugdíjkorhatárának egységesítésével fejezze
be a 2010-ben elkezdett nyugdíjreformot.
3.           Fokozza a hatékonyság, a
minőség és a hozzáférhetőség növelésére irányuló reformokat az
egészségügyi szektorban, többek között a hátrányos helyzetűek, valamint a
távoli és elzárt közösségek tekintetében. Fokozza a hálapénzek felszámolására
tett erőfeszítéseket, többek között megfelelő irányítási és kontrollrendszerek
révén.
4.           Erősítse meg az aktív
munkaerő-piaci intézkedéseket és növelje a Nemzeti Foglalkoztatási
Ügynökség kapacitását. Fordítson kiemelt figyelmet a nem regisztrált fiatalok
aktivizálására. Erősítse meg az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságának
javítását célzó intézkedéseket. A szociális partnerekkel konzultálva alakítson
ki világos iránymutatást a minimálbér átlátható megállapításához, figyelembe
véve a gazdasági és munkaerő-piaci feltételeket.
5.           Javítsa a szakképzés, a
tanulószerződéses gyakorlati képzés, a felsőfokú oktatás és az egész
életen át tartó tanulás minőségét és az ezekhez való hozzáférést, és
igazítsa hozzá ezeket a munkaerőpiac szükségleteihez. Biztosítson jobb
hozzáférést a korai gyermekkori oktatáshoz és gondozáshoz.
6.           A szegénység enyhítése
érdekében javítsa a szociális transzferek hatékonyságát és eredményességét,
különösen a gyerekek esetében, és folytassa a szociális ellátás reformját,
megerősítve az aktivizálási intézkedésekkel fennálló kapcsolatokat.
Fokozza a romák munkaerő-piaci integrációját célzó tervezett intézkedések
végrehajtására tett erőfeszítéseket, partnerségi megközelítés és
erőteljes monitoring mechanizmus alkalmazása révén javítsa az
iskolalátogatás arányát és csökkentse a korai iskolaelhagyás arányát.
7.           Fokozza a közigazgatás
kapacitásának növelésére irányuló erőfeszítéseket, mindenekelőtt a
hatékonyság, az emberierőforrás-menedzsment, a döntéshozatali eszközök és
a kormányzat különböző szintjein belüli és közötti koordináció javítása,
valamint az átláthatóság, feddhetetlenség és elszámoltathatóság javítása révén.
Gyorsítsa fel az uniós források lehívását, erősítse meg az irányítási és
kontrollrendszereket és javítsa a stratégiai tervezési kapacitást, beleértve a
többéves költségvetési elemet is. Kezelje a közbeszerzés terén régóta fennálló
hiányosságokat. Folytassa az igazságügyi rendszer minőségének és
hatékonyságának javítását, a korrupció elleni küzdelmet minden szinten, és
biztosítsa a bírósági ítéletek hatékony végrehajtását.
8.           Ösztönözze a versenyt és a
hatékonyságot az energetikai és közlekedési iparágakban. Gyorsítsa fel az
állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítási reformját az energetikai és
közlekedési szektorban és javítsa e vállalatok hatékonyságát. Javítsa és
ésszerűsítse az energiahatékonysági szakpolitikákat. Javítsa az
energiahálózatok határon átnyúló integrációját, és prioritásként kezelve tegye
lehetővé a fizikailag fordított irányú gázszállítást.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
[2]               COM(2014) 424 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése
szerint.


title: A Bizottság ajánlása a Tanácsnak „Az Európai Közösség és az Andok Közösség között 2003 ban aláírt, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás módosításával kapcsolatos levélváltás” elindítása érdekében az Andok Közösség elnökségének címzett levél aláírásáról és elküldéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0353

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.6.2007COM(2007)353 véglegesA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK„Az Európai Közösség és az Andok Közösség között 2003-ban aláírt, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás módosításával kapcsolatos levélváltás” elindítása érdekében az Andok Közösség elnökségének címzett levél aláírásáról és elküldéséről1. INDOKOLÁS1. 2003. december 15-én Rómában aláírták a „Politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagországai (Bolívia, Ecuador, Kolumbia, Peru és Venezuela) között” című dokumentumot. A megállapodás azóta sem lépett hatályba, mivel néhány állam nem ratifikálta.2. 2006 áprilisában Venezuela, amely a fenti megállapodás aláírása idején az Andok Közösség tagországa volt, kinyilvánította, hogy a továbbiakban nem kíván részt venni e regionális közösségben. Ezt az információt hivatalosan is megerősítette az Andok Közösség elnöksége – a bolíviai külügyminiszter 2006. november 20-án kelt levelével –, majd, a venezuelai külügyminiszter 2006. december 18-án kelt levelével maga Venezuela is, amely egyben azt is megerősítette, hogy visszavonja a fent említett 2003-as, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás aláírását.3. E dokumentumokra tekintettel az Európai Unió Bizottsága és Tanácsa mellett működő jogi szolgálatok arra következtetésre jutottak, hogy Venezuela már nem szerződő fele a fenti megállapodásnak, amelyet levélváltás útján hivatalosan is módosítani kell. A Tanács elnöksége a latin-amerikai munkacsoport (AMLAT) 2007. február 20-i ülésén felkérte a Bizottságot, terjesszen elő javaslatot e tárgyban.2. AJÁNLÁSA fentiek fényében a Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, írja alá a mellékelt, az Andok Közösség elnökségének címzett levéltervezetet annak érdekében, hogy megindulhasson „az Európai Közösség és az Andok Közösség közötti levélváltás a Venezuelára történő hivatkozásoknak a megállapodás szövegéből való törlése tárgyában”.MELLÉKLETLevéltervezetAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ ANDOK KÖZÖSSÉG KÖZÖTTI LEVÉLVÁLTÁS ELINDÍTÁSÁRÓLVENEZUELÁNAK AZ ANDOK KÖZÖSSÉGBŐL ÉS A 2003-BAN ALÁÍRT, POLITIKAI PÁRBESZÉDRŐL ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSBÓL VALÓ KILÉPÉSE TÁRGYÁBAN(Az Andok Közösség elnökségének címzett levél)Tisztelt Elnök Úr!Az Európai Közösség köszönettel vette az Andok Közösség elnökségének 2006. november 20-án kelt, Venezuelának az Andok Közösségből történő kilépéséről szóló levelét (hivatkozási szám: GM-419/2006-15949). Egyúttal tájékoztatjuk Önt, hogy kézhez vettük a venezuelai külügyminiszter 2006. december 18-án kelt értesítését is (hivatkozás: 1562. számú értesítés), amelyben megerősíti Venezuela kilépését a 2003. december 15-én Rómában aláírt, az Európai Közösség és az Andok Közösség közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásból.Tekintettel e dokumentumokra és a bennük említett jogi eszközökre (nevezetesen az Andok Közösség Bírósága előtt tárgyalt „Proceso 145-AI-2005” sz. ügyre) az Európai Közösség úgy ítéli meg, hogy Venezuela ezentúl nem részes fele a 2003-ban politikai párbeszédről és együttműködésről aláírt megállapodásnak.Az Európai Közösség ezért javasolja, töröljék a fent említett megállapodásból a Venezuelára történő hivatkozásokat. Ez a következő módosításokkal jár:Az 1. oldalon a dokumentum címe:„POLITIKAI PÁRBESZÉDRőL ÉS EGYÜTTMűKÖDÉSRőL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRőL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRőL AZ ANDOK KÖZÖSSÉG ÉS TAGORSZÁGAI (BOLÍVIA, ECUADOR, KOLUMBIA, PERU ÉS VENEZUELA) KÖZÖTT”a következőképpen módosul:„POLITIKAI PÁRBESZÉDRőL ÉS EGYÜTTMűKÖDÉSRőL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRőL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRőL AZ ANDOK KÖZÖSSÉG ÉS TAGORSZÁGAI (BOLÍVIA, ECUADOR, KOLUMBIA ÉS PERU) KÖZÖTT”A 4. oldalon a „VENEZUELAI BOLIVÁRI KÖZTÁRSASÁG” hivatkozást törlik.A 65. oldalon az 59. cikk:E megállapodást – a megállapodásban lefektetett feltételekkel – egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazásának területein, másrészről az Andok Közösség és tagországai (Bolívia, Ecuador, Kolumbia, Peru és Venezuela) területén kell alkalmazni.a következőképpen módosul:E megállapodást – a megállapodásban lefektetett feltételekkel – egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazásának területein, másrészről az Andok Közösség és tagországai (Bolívia, Ecuador, Kolumbia és Peru) területén kell alkalmazni.Hálás lennék, ha megerősítené az Andok Közösség egyetértését a fentiekkel. Igenlő válasz esetén az Európai Közösség javasolja, hogy e módosításokról levélváltás útján állapodjanak meg.Elnök Úr válaszát várva kérjük, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésünk kifejezését.Aláírás:az Európai Unió Tanácsának elnöksége


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Irelandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Ireland, 2011-2014

text:
            EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                            Brüsszel, 2011.6.7.
                                            SEC(2011) 809 végleges
                                  Ajánlás
                         A TANÁCS AJÁNLÁSA
              Írország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról
és az Írország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási
                  programjáról szóló tanácsi véleményről
                         {SEC(2011) 716 végleges}
 ---pagebreak---                                                      Ajánlás
                                          A TANÁCS AJÁNLÁSA
                           Írország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról
           és az Írország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási
                                programjáról szóló tanácsi véleményről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2)
   bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
   felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre és
   különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   (1)     Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa
           2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló
           javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a
           kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak
           érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség
           területén rejlő lehetőségeit.
   (2)     A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira
           vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én
           pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról
           szóló határozatot1, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A
           tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban
           vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.
   (3)     2010. december 7-én az Európai Unió (EU) Tanácsa elfogadta az Írországnak a
           Szerződés, valamint az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról
   1
           A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata.
HU                                                      2                                           HU
 ---pagebreak---        szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EK tanácsi rendelet rendelkezései szerint,
       hároméves időtartamra nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU
       végrehajtási határozatot. A határozatot kísérő, 2010. december 16-án aláírt egyetértési
       megállapodás és annak első aktualizált változata rögzítik azokat a gazdaságpolitikai
       feltételeket, amelyek alapján a pénzügyi támogatás nyújtására sor kerül. A Tanács
       végrehajtási határozatát 2011. május 16-án módosították. Az egyetértési megállapodás
       első aktualizált változatát 2011. május 18-án írták alá.
   (4) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az
       Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új
       ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai
       koordináció első európai szemeszterét.
   (5) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i
       következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében)
       jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait.
       Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a
       költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci
       reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen
       a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a
       prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy
       konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.
   (6) Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt
       vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat
       stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba
       beépíthessék.
   (7) Írország 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó,
       2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti
       reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program
       értékelésére egyidejűleg került sor.
   (8) A válság magával hozta a fellendülés korábbi évei alatt felhalmozódott jelentős
       egyensúlytalanságok nagyarányú korrekcióját. 2007 és 2010 között a reál-GDP 12 %-
       kal, a foglalkoztatás pedig csaknem 13 %-kal csökkent, a munkanélküliségi ráta a
       2007. évi 4,6 %-ról 2010-re 13,7 %-ra emelkedett. Emellett a válság az államháztartás
       helyzetének drámai romlásához vezetett, mely során az államháztartási hiány aránya
       2008-ban és 2009-ben kétszámjegyűvé duzzadt. 2010-ben az államháztartási hiány
       elérte a GDP 32,4 %-át – ebből a GDP 20,5 %-át tették ki a pénzügyi szektort célzó
       támogató intézkedések. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2007. évi
       25 %-ról 2010-re 96 %-ra nőtt.
   (9) Az EU-IMF pénzügyi támogatási program végrehajtása jórészt folyamatban van. Az
       egyeztetett költségvetési intézkedéseket végrehajtották, a 2010. évi költségvetési cél
       megvalósult, és 2011 első negyedévének költségvetési eredményei is összhangban
       voltak a programban meghatározott célokkal. Az előrejelzések szerint 2011-ben az
       államháztartási hiány a programban meghatározott felső határ alatt marad, annak
       ellenére, hogy a nominális GDP-re vonatkozó 2011. évi előrejelzéseket lefelé kellett
       korrigálni. Jelentős előrelépés történt a bankrendszer reformja terén, és történtek
       lépések a strukturális reform célkitűzéseinek elérésére is.
HU                                             3                                               HU
 ---pagebreak---    (10) Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program
        értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a programban szereplő költségvetési
        előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A program
        középtávú költségvetési stratégiája várhatóan a 2010. december 3-i tanácsi ajánlásban
        előirányzott határidőn belül a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá
        csökkenti az államháztartási hiányt. A program által kitűzött hiány-célértékek a
        következők: 2011-ben a GDP 10,0 %-a, 2012-ben 8,6 %-a, 2013-ban 7,2 %-a, 2014-
        ben 4,7 %-a és 2,8 %-a a programidőszak végén, 2015-ben. Ezt a pályát a GDP
        3,75 %-át kitevő konszolidációs intézkedések támasztják alá a 2011. évi
        költségvetésben, majd a GDP 5,75 %-ának megfelelő, széleskörű konszolidációs
        intézkedések a 2012–2014 közötti időszakban, végül pedig a GDP több mint 1 %-át
        kitevő, közelebbről még meg nem határozott konszolidációs erőfeszítés 2015-ben. A
        stabilitási program megerősíti a költségvetési egyenlegre vonatkozó, a GDP -0,5 %-
        ában rögzített középtávú célkitűzést, amely nem valósul meg a programidőszakban.
        Úgy tűnik, Írország esetében nagy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával
        kapcsolatos kockázat. Az államháztartás fenntarthatóságának javításához középtávon
        elegendő elsődleges többletet kell elérni, valamint az ír szociális biztonsági rendszer
        további reformjára van szükség.
   (11) Írország számos vállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében, ezeket 2011. május 3-
        án közölte2. A vállalások között a versenyképesség fokozását, beleértve a
        bérmegállapítási mechanizmusok reformját, bizonyos szakmai szolgáltatások verseny
        előtti megnyitását, a kutatás és innováció megerősítését. a pénzügyi stabilitás
        megerősítését, különösen válságkezelési mechanizmusokat, és az államháztartás
        fenntarthatóságának középtávú költségvetési kerettel, a nyugdíjak reformjával és a
        nyugdíjkorhatár emelésével történő fokozását célzó konkrét intézkedések szerepelnek.
   (12) A Bizottság értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint
        az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásokat3. Figyelembe vette nemcsak a
        programok Írország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája
        szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós
        szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az
        uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági
        kormányzását. Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozza, hogy a
        2011/77/EU tanácsi határozatnak való megfelelés érdekében sürgősen végre kell
        hajtani a tervezett intézkedéseket.
   (13) Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. december 7-i, az EUMSZ 126.
        cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Írország 2011.
        évi aktualizált stabilitási programját és arról alkotott véleményét4. Figyelembe véve az
        Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Írország
        nemzeti reformprogramját,
   2
        Az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások további részleteit a SEC(2011) 716 dokumentum
        tartalmazza.
   3
        SEC(2011) 716.
   4
        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően.
HU                                                   4                                               HU
 ---pagebreak---    AJÁNLJA, HOGY Írország:
   hajtsa végre a 2011. május 16-i határozattal módosított, az Írországnak nyújtandó uniós
   pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozatban rögzített, és a 2010.
   december 16-i egyetértési megállapodásban, valamint annak 2011. május 18-i aktualizált
   változatában részletesen meghatározott intézkedéseket.
   Kelt
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
HU                                               5                                         HU