Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0577

A Bizottság ajánlása a Tanács részére a Bizottságnak a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezettel (OIV) tartandó, az Európai Közösség e szervezethez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról  /* COM/2008/0577 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.9.2008COM(2008) 577 véglegesA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCS RÉSZÉREa Bizottságnak a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezettel (OIV) tartandó, az Európai Közösség e szervezethez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásárólA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCS RÉSZÉREa Bizottságnak a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezettel (OIV) tartandó, az Európai Közösség e szervezethez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásárólA. INDOKOLÁS1. BEVEZETÉSA Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az abból előállított egyéb termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai jellegű kormányközi szervezet. A szervezetet a 2001. április 3-i párizsi nemzetközi megállapodás hozta létre, és ez az 1924. november 29-i nemzetközi megállapodással létrehozott – az 1958. szeptember 4-i határozattal Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal elnevezésűre változtatott – Nemzetközi Borászati Hivatal közvetlen utódszervezete.2006. április 3-án az OIV-nek 43 tagállama volt, melyekhez a hivatal régi tagállamai ideiglenesen megfigyelői minőségben csatlakoztak. Az Európai Unió hat tagállama nem csatlakozott az OIV-hez: az Egyesült Királyság, Lengyelország, Dánia, Litvánia, Lettország és Észtország.Az OIV célkitűzéseit és hatásköreit a szervezetet létrehozó megállapodás 2. cikkének (1) és (2) bekezdése határozza meg. E rendelkezés alapján a hatáskörébe tartozó területen az OIV célkitűzései a következők:1. tagjai számára a termelők, a fogyasztók és a borászati ágazat egyéb szereplői aggályainak figyelembevételét lehetővé tévő intézkedések meghatározása;2. többek között a normatív tevékenységeket folytató kormányközi és nem kormányközi nemzetközi szervezetek támogatása;3. a meglévő gyakorlatok és előírások nemzetközi összehangolásához és szükség esetén – a szőlészeti-borászati termékek fejlesztési és forgalmazási feltételeinek javítása érdekében – új nemzetközi előírások kidolgozásához, valamint a fogyasztók érdekeinek figyelembevételéhez való hozzájárulás.Az OIV-nek a létrehozásáról szóló megállapodásból következő feladatait a későbbiekben egy „hároméves stratégiai terv” irányítja és foglalja keretbe, amely a szervezet tevékenységeihez referenciakeretként szolgál. A hároméves stratégiai tervet ezt követően „éves program” részletezi.Az OIV szervezeti felépítésének és részletes működési szabályainak tételes ismertetése a szervezet internetes oldalán a következő címen érhető el: www.oiv.org.A külkapcsolatok területén a következetes közösségi álláspont garantálása, valamint a hatáskörei keretében hozott belső intézkedések megfelelőbb összehangolása érdekében indokoltnak és szükségesnek tűnik az Európai Közösség OIV-hez való csatlakozásáról rendelkezni.Az Európai Közösség OIV-hez való csatlakozása nem teszi szükségessé az utóbbi létesítő okiratának (a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet létrehozásáról szóló, 2001. április 3-i párizsi megállapodás) módosítását. Mindazonáltal a csatlakozásról szóló határozat meghozataláig és a Közösség OIV-ben való részvételének javítása érdekében a Közösség és a tagállamok az adott keretek közötti koordinációjuk javítására, valamint az EK meghívotti minőségben betöltött szerepének megerősítésére törekednek.Másrészt a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendelet[1] megállapítja, hogy a Bizottság az új borászati eljárások engedélyezéséhez „… a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által ajánlott és közzétett borászati eljárásból (...) indul ki” , az analitikai módszerek kapcsán pedig leszögezi, hogy „Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerek és azok a szabályok, amelyek segítségével megállapítható, hogy e termékek esetében alkalmaztak-e nem engedélyezett borászati gyakorlatot, az OIV által ajánlott és közzétett módszerek és szabályok."Ezenkívül a 479/2008/EK rendeletnek megfelelően az OIV által a borászati eljárásokkal kapcsolatban ajánlott előírások betartása elégséges feltétel lesz a harmadik országokból származó borok európai piacon való forgalmazásához.Ez indokolja a Közösség és az OIV közötti kapcsolat megerősítésének szükségességét.Következésképp a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy:-  a Szerződés 300. cikkének megfelelően hatalmazza fel a Bizottságot az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeivel és szabályaival kapcsolatban az OIV-vel tartandó tárgyalások megkezdésére és lefolytatására;-  jelölje ki az e feladat ellátását illetően a Bizottság segítésében illetékes bizottságot;-  fogadja el a javasolt tárgyalási irányelveket. A Bizottság azt is ajánlja a Tanácsnak, hogy kérje fel a tagállamokat e célkitűzések támogatásának kinyilvánítására.2. KÖZÖSSÉGI HATÁSKÖRÖK AZ OIV ÁLTAL KEZELT KÉRDÉSEKBENAz OIV olyan kormányközi szervezet, amely a szőlészeti-borászati termékek előállításának és kereskedelmének különböző vonatkozásaira – például a borászati eljárásokra, a termékek leírására és meghatározására, a címkézésre, a forgalmazási feltételekre, a termékek analitikai és értékelési módszereire, a földrajzi jelzések oltalmára és a növényfajta-oltalmi jogok védelmére – vonatkozó határozatok, ajánlások és javaslatok kidolgozásában megnyilvánuló fontos normatív tevékenységet végez.Ezek a határozatok – joghatásuk megváltoztatása nélkül – leginkább kódex formában megjelentetett és a szervezet által elfogadott határozatok alapján rendszeres időközönként frissített, átfogóbb előírásokba épülnek. Az OIV eddig több normatív kódexet tett közzé, melyek a szervezet valamennyi tagja számára referenciaként szolgálnak, ilyen például a nemzetközi borászati kódex, a borászati eljárások nemzetközi kódexe, a borok és a szőlőmustok nemzetközi analitikai módszereinek gyűjteménye, a szeszes italok nemzetközi analitikai módszereinek gyűjteménye, a borok és boralapú szeszes italok versenyeire vonatkozó nemzetközi előírás, valamint a borok és boralapú párlatok címkézésére vonatkozó nemzetközi előírás.A borpiac közös szervezésének létrehozása óta a Közösség a borászat területén fenntartotta és bővítette hatásköreit, és ez a Közösséget a – jelenleg alapvetően a 479/2008/EK rendeletnek és az utóbbi végrehajtási rendeleteinek a hatálya alá tartozó – közös piacszervezéssel kapcsolatos kérdésekben kizárólagos hatáskörrel ruházta fel.Az OIV által kezelt kérdésekre vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok többek között a következők:-  a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 179., 1999.7.14.),-  a borpiac közös szervezéséről szóló, 2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 148., 2008.6.6.),-  az 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2008. május 8-i 423/2008/EK bizottsági rendelet (kodifikált változat, HL L 127., 2008.5.15.) ,-  az egyes borászati termékek leírása, jelölése, kiszerelése és oltalma tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. április 29-i 753/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 118., 2002.5.4.),-  a különösen a meghatározott termőhelyről származó minőségi borra vonatkozó cím tekintetében a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 24-i 1607/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 185., 2000.7.25.),-  a boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló, 1990. szeptember 17-i 2676/90/EGK bizottsági rendelet (HL L 272., 1990.10.3.),-  az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 1991.6.14.),-  az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló 1601/91/EGK rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 1994. január 25-i 122/94/EK bizottsági rendelet (HL L 21., 1994.1.26.),-  a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 39., 2008.2.13.),-  az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 109., 2000.5.6.),-  a többek között a gyümölcs-és zöldségfélék ágazatára alkalmazandó szabályokat bevezető, 2008. április 14-i 361/2008/EK tanácsi rendelettel (HL L 121., 2008.5.7.) módosított, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 299., 2007.11.16.) ,-  a csemegeszőlő forgalmazási előírásának megállapításáról szóló, 1999. december 22-i 2789/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 336., 1999.12.29.) ,-  a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló, 2001. december 20-i 2001/112/EK tanácsi irányelv (HL L 10., 2002.1.12.).Az OIV azon tevékenységei, amelyek a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak, igencsak korlátozott számúak, és az OIV által követett általános célkitűzések keretében viszonylagos jelentőségűek.A Közösségen belüli helyzet tehát ellentétes a Közösség OIV-ben betöltött szerepével, ahol jelenleg csak a tagállamok jogosultak a döntéshozatalban való aktív részvételre.A Közösség ennélfogva nem rendelkezik olyan megfelelő jogállással, amely lehetővé tenné nevezetesen azt, hogy ennél a szervezetnél közvetlenül gyakorolja hatásköreit, mivel a nemzeti álláspontokat mindig egyedi alapon, az álláspontokat képviselő tagállam Közösséghez tartozásától függetlenül veszik figyelembe.Ezenkívül a közösségi jogszabályok már közvetlenül hivatkoznak az OIV által az analitikai módszerekkel kapcsolatban hozott határozatokra, a borpiac közös szervezése keretében elismerve a borok és a szőlőmustok nemzetközi analitikai módszereinek gyűjteményét, és – fokozatosan, valamint a lehetőségekhez mérten összhangra törekedve az OIV egyéb előírásaival, mint amilyen például a borászati eljárások nemzetközi kódexe és a nemzetközi borászati kódex.A Közösség OIV-hez történő csatlakozása ugyancsak a borpiac közös szervezése megújításának folyamatába tartozik, amelynek esetében a Tanács az OIV jogi aktusai és a közösségi szabályozás közötti kapcsolat megerősítéséről határozott, rendelkezve többek között arról, hogy az OIV által a borászati eljárásokkal kapcsolatos közösségi előírások megállapítására vonatkozóan elfogadott ajánlásokra épít, és azt állapította meg, hogy az engedélyezett analitikai módszerek az OIV által ajánlott és közzétett analitikai módszerek.3. A KÖZÖSSÉG CSATLAKOZÁSA3.1 Az Európai Közösség jogállása és a Bizottság részvétele az OIV-benAz Európai Közösségnek jelenleg nincs hivatalos jogállása az OIV-n belül, bár a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet létrehozásáról szóló, 2001. április 3-i megállapodás 8. cikke kifejezetten rendelkezik a kormányközi szervezetek teljes jogú taggá válásának lehetőségéről.A Bizottság – az Európai Közösség képviselőjeként – jelenleg rendszeres meghívást kap a Közgyűlés és a szakértői csoportok, az albizottságok és bizottságok munkájában való részvételre, (eseti meghívottként) azonban nem vehet részt a végrehajtó bizottság munkájában, és nem fizet önkéntes hozzájárulást az OIV-nek.A fentiekben figyelembe vett információk alapján a jelenlegi jogállás, amely a Bizottság képviselőinek kizárólag passzív részvételét teszi lehetővé az OIV munkájában, messze nem kielégítő és nem megfelelő.3.2 A Közösség csatlakozásának szükségességeMivel az OIV hatáskörébe tartozó területeket a közösségi szabályozás ezentúl jelentős mértékben lefedi, ajánlatos megerősíteni és hivatalossá tenni a Közösség OIV-n belül betöltött szerepét annak érdekében, hogy az nemzetközi szinten gondoskodhasson a közösségi álláspont egységességéről, és garantálhassa a közösségi érdekek megfelelő képviseletét.A legmegfelelőbb megoldásnak a teljes jogú tagként való csatlakozás tűnik. Az OIV alapvető jogi aktusai alapján a Közösség rendelkezésére álló többi választási lehetőség, nevezetesen a különleges megfigyelői vagy a meghívotti jogállás lehetősége nem bizonyul kielégítőnek.A meghívotti és a különleges megfigyelői jogállás nem teszi lehetővé az OIV munkájában való részvételt, csak a szervezet egyes testületeinél való „beavatkozást” és „segítségnyújtást”, javaslatok vagy módosítások előterjesztésének lehetősége nélkül. Ezek a jogállások tehát sem azt nem teszik lehetővé a Közösség számára, hogy a kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekkel kapcsolatban véleményt nyilvánítson, sem pedig azt, hogy a közösségi szinten hozott határozatokat érvényesítse.Ezen túlmenően az OIV létesítő okirata előírja, hogy a különleges jogállással rendelkező kormányközi szervezeteknek is pénzügyi hozzájárulást kell fizetniük, azonban ez a létesítő okirat szerinti követelmény a Közösség számára nem fogadható el, mivel többek között a szavazati jogok vonatkozásában nincs ellentételezése.A fent említett indokok miatt az együttműködési jegyzőkönyv megkötésével kapcsolatban a nemzetközi szervezeteknek fenntartott lehetőség is kifejezetten elégtelennek tűnik.3.3 A csatlakozás iránti kérelema) A csatlakozás szakaszaiA 2001. április 3-i megállapodás a „kormányközi szervezetek” esetében kifejezetten rendelkezik az OIV-tagság lehetőségéről.Az Európai Közösség csatlakozásának a következő szakaszok szerint kell megtörténnie:-  a Tanács felhatalmazza a Bizottságot az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalásra;-  a Bizottság megkezdi és lefolytatja a csatlakozási jegyzőkönyvre irányuló tárgyalásokat;-  a Bizottság a Közösség OIV-hez történő csatlakozásáról szóló tanácsi javaslatra irányuló javaslatot fogad el, és azt a Tanács elé terjeszti;-  egy tanácsi határozat felhatalmazza az Európai Közösséget az OIV-hez történő csatlakozásra; az aláírási és az elfogadási okiratokat pedig a Francia Köztársaság külügyminisztériumában helyezik letétbe (az OIV létrehozásáról szóló megállapodás IX. fejezetének 15.cikke);-  a Közösség csatlakozása az OIV létrehozásáról szóló megállapodás alkalmazandó rendelkezése szerint lép hatályba.b) Eljárási szabályokA Szervezeti és Működési Szabályzat általános rendelkezéseinek 2. cikke alapján a csatlakozás különleges feltételeinek és a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében az OIV és az Európai Közösség között jegyzőkönyvnek kell létrejönnie.Ez a jegyzőkönyv a Közgyűlés jóváhagyását követően és a Végrehajtó Bizottság javaslatára jön létre. A jegyzőkönyvnek azonban olyan tárgyalás eredményének kell lennie, amelyben az Európai Közösség az OIV-vel egyenrangú félként vesz részt, nem pedig az ez utóbbihoz tartozó testületek egyoldalú jogi aktusának.A tagállamok Végrehajtó Bizottságon belüli együttes fellépése a csatlakozási jegyzőkönyvre vonatkozó javaslat kidolgozásakor minden esetben kötelezőnek tűnik. A csatlakozási tárgyalások egyes kulcsfontosságú kérdései – mint például a Közösségnek a szervezet testületeiben való részvétele, a Közösségnek a választott tisztségek betöltésében való részvétele, a pénzügyi hozzájárulás összegének megállapítása, valamint az OIV által és a csatlakozási jegyzőkönyv keretében figyelembe veendő valamennyi gyakorlati szempont – tekintetében a tagállamok közötti egyeztetés még inkább kötelező annak érdekében, hogy az Európai Közösség teljes mértékben, jogi vagy adminisztratív jellegű korlátozások nélkül gyakorolhassa hatásköreit. Az ilyen hatáskörök gyakorlására új szavazati jogok keletkezése nélkül kerülhet sor.3.4 Az Európai Közösség és a tagállamai közötti koordináció és hatáskörmegosztásA csatlakozás hatálybalépésekor a Bizottság és a tagállamok közösen, tagként vesznek részt az OIV munkájában, ehhez – a többi nemzetközi szervezetben való részvétel példája alapján – olyan belső koordinációs eljárásokat kell meghatározniuk, amelyek lehetővé teszik számukra a közösségi érdekek OIV-n belüli hatékony képviseletének biztosítását.Többek között a következőkre vonatkozóan szükséges külön eljárások meghatározása:-  az OIV üléseinek, és különösen a brüsszeli és a helyszíni koordinációs eljárások előkészítése, a közös álláspontok és a közösségi álláspontok meghatározása, valamint a szervezet kérdőíveire adott közös válaszok szabályai;-  a szavazati jogok és a beavatkozási jog megosztása a hatáskör típusától (kizárólagos, nemzeti, megosztott) függően.A koordinációra vonatkozó szabályoknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy gördülékeny alkalmazásuk garantálható legyen, ugyanakkor azonban megfelelő rugalmasságot is kell biztosítaniuk a szükséges kiigazítások lehetővé tételéhez.A koordinációs eljárások a Bizottság és a Tanács közötti, a Közösség OIV-hez történő csatlakozását engedélyező végleges tanácsi határozathoz csatolt megállapodás megkötésével ölthetnek konkrét formát.A koordinációra vonatkozó hatékony részletes szabályok kidolgozásával együtt és azokkal szoros összefüggésben az Európai Közösségnek az OIV-hez történő csatlakozásakor általános jellegű hatásköri nyilatkozatot kell tennie; ez a nyilatkozat a Tanács által a Bizottság javaslatára hozott csatlakozási határozathoz csatolható, és a Közösség és az OIV között létrejött csatlakozási jegyzőkönyvbe építhető. Ezt követően a Közösségnek az OIV tevékenységeiben való részvétele keretében, valamint az említett nyilatkozat alapján általában minden ülés előtt külön hatásköri nyilatkozatot kell kidolgoznia.4. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEKÁtmenetileg és az OIV-vel fennálló kapcsolatok javítása érdekében a csatlakozáshoz az Európai Közösségnek a jelenleginél megfelelőbb jogállással kell rendelkeznie.A Közösségnek meghívotti jogállása javítása révén meg kell erősítenie intézményi kapcsolatait az OIV-vel annak érdekében, hogy az említett szervezet eljárási szabályzatának 5. cikke alapján (a tudományos és technikai bizottság kivételével) a szervezet valamennyi szervénél eljárhasson, többek között azáltal, hogy ismétlődő meghívotti jogállást kér a főigazgatótól (akinek ezt követően a végrehajtó bizottság jóváhagyását kell kérnie). Formailag ez a jogállás semmilyen módon nem változtatja meg a Közösség OIV-n belüli helyzetét, ami továbbra is meghívotti jogállást jelent, és következésképp a Tanács részéről semmiféle felhatalmazással nem jár.Ezen túlmenően a Közösségnek és a tagállamoknak együtt kell működniük belső koordinációjuk javítása, valamint annak érdekében, hogy a Közösség hatáskörébe utalt kérdésekben rendszeresen közös álláspontot lehessen kidolgozni. Ehhez a tagállamoknak és a Bizottságnak egyeztetést kell folytatniuk annak érdekében, hogy – az OIV titkárságánál tett kezdeményezések révén – javuljon és hatékonyabbá váljon az Európai Közösség részvétele az OIV tevékenységeiben.5. KÖVETKEZTETÉSEKAz Európai Közösségnek az OIV tagjává kell válnia, mivel az OIV tevékenységi területein meglévő közösségi hatáskörök tekintetében egyetlen más jogállás sem tekinthető jogilag és politikailag megfelelőnek.A csatlakozási folyamat és az ahhoz kapcsolódó tárgyalások időtartamára való tekintettel az álláspontok OIV-n belüli koordinációjára vonatkozó belső eljárások, valamint a Közösségnek az adott szervezeten belül betöltött intézményi szerepének javítása és megszilárdítása érdekében átmeneti megoldásról is kell rendelkezni.A fentiekre tekintettel a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak , hogy – a Szerződés 300. cikkének megfelelően – hatalmazza fel az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól az OIV-vel tartandó tárgyalások megkezdésére és lefolytatására, jelölje ki azt a bizottságot, amely hatáskörrel rendelkezik a Bizottság e feladat során való segítésére, és fogadja el a mellékletben foglalt tárgyalási irányelveket.A mellékletben ismertetett tárgyalási irányelvek megszövegezésére azért került sor, hogy lehetővé váljon a Közösség OIV-taggá válása. E jogállásnak – a Közösség hatáskörébe tartozó területeken és az OIV tagországaival egyenrangú félként – lehetővé kell tennie a Közösség számára, hogy:1. kifejezésre juttassa álláspontját a tárgyalások során, illetve az OIV testületeinek ülésein,2. azokon a területeken, ahol a döntéshozatal szavazás útján történik, rendelkezzen olyan súlyozott szavazati joggal, amely megfelel az OIV érintett testületében képviselt, és a külső hatáskör alapját képező közösségi jogszabályok által kötött tagállamai súlyozott szavazati jogának,3. saját nevében kifejezésre juttassa egyetértését az OIV keretében létrejött jogi aktusokból származó jogainak és kötelezettségeinek ellátása érdekében.Az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően a tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különleges bizottsággal konzultálva a Bizottságnak kell lefolytatnia. Az OIV-hez most csatlakozó tagállamoknak minden támogatásukat biztosítaniuk kell a Közösség említett szervezethez való csatlakozásához.A tárgyalások lezárásakor és azok eredménye alapján a Bizottság az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő.B. AJÁNLÁSA fentiek alapján a Bizottság a következőket ajánlja:-  a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az OIV-vel az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól;-  annak érdekében, hogy a Bizottság a Közösség nevében lefolytathassa ezeket a tárgyalásokat, a Tanács a Szerződésnek megfelelően jelöljön ki külön bizottságot az ebben a feladatban való segítségnyújtásra;-  a Tanács fogadja el az ezen ajánlás mellékletében foglalt tárgyalási irányelveket.MELLÉKLETTárgyalási irányelvek1. A Közösségnek az OIV tagországaival egyenrangú félként meg kell szereznie a teljes jogú tagi jogállást.2. E jogállásnak lehetővé kell tennie a Bizottság számára, hogy a tárgyalásokon és az üléseken az OIV tagországaival egyenrangú félként vehessen részt.3. A Közösség nem fizet pénzügyi hozzájárulást az OIV költségvetésébe. Amennyiben ez a helyzet tarthatatlannak bizonyulna vagy veszélyeztetné az OIV jelenlegi tagjainak a Közösség csatlakozására vonatkozó egyetértését, ez utóbbi tartalékmegoldásként elfogadhatja az OIV-hez való csatlakozása miatt felmerült bizonyos kiadásainak fedezésére szánt összeg kiutalását. Ezt az összeget az OIV egyoldalúan nem, csak a Közösséggel egyeztetve állapíthatja meg.4. Teljes jogú tagként a Közösség számára engedélyezni kell, hogy csatlakozzon mindazokhoz a jogi aktusokhoz, amelyeket a hatáskörébe utalt kérdésekben az OIV-n belül a jövőben tárgyalásra bocsátanak.[1] HL L 148., 2008.6.6., 1. o.


title: A Tanács ajánlása (2005. március 8.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2003. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

text:
               23.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/12

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2005. március 8.)
   a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2003. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről
   (2005/254/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS-EK-egyezményre,
   tekintettel a negyedik AKCS-EK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló belső megállapodásra (1), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA) és különösen a fenti megállapodás 33. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a negyedik AKCS-EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i pénzügyi szabályzatra (2), és különösen annak 66–74. cikkére,
   megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó 2003. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredmény-kimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2003. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (3),
   mivel:

               (1)

               A fenti belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság számára a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a mentességet az Európai Parlamentnek kell megadnia, a Tanács ajánlására.

               (2)

               A 2003. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         JAVASOLJA,
   hogy az Európai Parlament a Bizottságot mentse fel a nyolcadik EFA 2003. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2005. március 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-C. JUNCKER

      (1)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (2)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (3)  HL C 293., 2004.11.30., 315. o.


title: A Tanács ajánlása ( 2014. március 10. ) a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről

text:
               27.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 88/1

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2014. március 10.)
   a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről
   2014/C 88/01
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. és 166. cikkével együtt értelmezett 292. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A fiatalokat különösen erőteljesen sújtja a válság. Az elmúlt években a fiatalok körében a munkanélküliségi ráta számos tagállamban történelmi csúcsokat ért el, és rövid távon nem látható semmilyen jel annak csökkenésére. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacra való belépésükhöz.

               (2)

               Az oktatási rendszerből a munka világába történő zökkenőmentes átmenet elengedhetetlen a fiatalok munkaerő-piaci esélyeinek növelése szempontjából. A fiatalok oktatásának javítása és a munka világába való átmenet megkönnyítése azért szükséges, hogy 2020-ra megvalósuljon az Európa 2020 stratégiában szereplő azon kiemelt cél, hogy a 20 és 64 év közötti nők és férfiak körében a foglalkoztatási ráta elérje a 75 %-ot. A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 8. iránymutatás (1) felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalok – elsősorban a nem dolgozó, illetve az oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok – támogatására olyan programokat, amelyek segítik az első munkába állást, a munkatapasztalatok szerzését, vagy további oktatási és továbbképzési lehetőségeket – például szakmai gyakorlatokat – kínálnak, és a fiatalok munkanélkülivé válása esetén gyorsan avatkozzanak be.

               (3)

               Az elmúlt két évtizedben a szakmai gyakorlatok fontos munkaerő-piaci belépési ponttá váltak.

               (4)

               Társadalmi-gazdasági költségek merülnek fel, ha a rendes munkaviszonyt – főként ismétlődő – szakmai gyakorlatokkal helyettesítik, nevezetesen, ha a pályakezdő állásokat általában gyakornokoknak ajánlják fel. Ezenkívül az alacsony színvonalú szakmai gyakorlatok – különösen a kevés tanulási lehetőséget biztosítók – nem vezetnek a termelékenység jelentős növekedéséhez, és pozitív jelzésértékük sincs. Szociális költségek is felmerülhetnek a fizetés nélküli szakmai gyakorlatok esetében, amelyek korlátozhatják a hátrányos helyzetben lévők szakmai előmeneteli lehetőségeit.

               (5)

               Bizonyított tény, hogy a szakmai gyakorlat minősége és a foglalkoztatási eredmények között kapcsolat áll fenn. A szakmai gyakorlatoknak a munka világába való átmenet megkönnyítése tekintetében fennálló értéke az általuk kínált tananyag és munkafeltételek minőségétől függ. A színvonalas szakmai gyakorlatok közvetlen termelékenységi haszonnal járnak, javítják a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelést és elősegítik a mobilitást, különösen azáltal, hogy a vállalkozások és a gyakornokok számára egyaránt csökkentik az álláskereséshez és -közvetítéshez kapcsolódó költségeket.

               (6)

               Az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás (2) annak biztosítására kéri fel a tagállamokat, hogy minden 25 év alatti fiatal a munkanélkülivé válását vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön.

               (7)

               Számos tanulmány és felmérés mutatott rá arra, hogy a szakmai gyakorlatok jelentős hányadát érintik minőséggel kapcsolatos problémák, és legfőképpen azokat, amelyek esetében nincs a szakmai gyakorlat tananyagáért és a munkafeltételekért közvetlenül felelős oktatási vagy képzési intézmény.

               (8)

               A tapasztalatok azt mutatják, hogy számos gyakornokot a képzettségi szintje alatti munka végzésére utasítanak. Egy minőségi szakmai gyakorlatnak tartalmas és releváns tanagyagot kell kínálnia. Ez többek között azt jelenti, hogy pontosan meg kell határozni az elsajátítandó készségeket, a gyakornokot felügyelni és mentorálni kell, fejlődését pedig nyomon kell követni.

               (9)

               A munkafeltételekkel kapcsolatban is fény derült problémákra, például a hosszú munkaidő, a társadalombiztosítási ellátás hiánya, az egészséget és a biztonságot érintő kockázatok fennállása, a foglalkozási kockázatok, az alacsony javadalmazás és/vagy juttatás vagy ezek hiánya, az alkalmazandó jogszabályok nem megfelelő ismertetése és a szakmai gyakorlat rendkívül hosszú időtartama tekintetében.

               (10)

               A szakmai gyakorlatok bizonyos tagállamokban és bizonyos ágazatokban nincsenek szabályozva, ahol pedig létezik szabályozás, az igen sokféle, és a benne található minőségbiztosítási elemek és a megvalósítás gyakorlatai is eltérőek. A szakmai gyakorlatot biztosító számos félnek van lehetősége a gyakornokokat alacsonyan vagy egyáltalán nem fizetett munkaerőként alkalmazni, egyrészt szabályozási keret vagy eszköz híján, másrészt a szakmai gyakorlatok munkafeltételeinek és tananyagának átláthatósága hiányában.

               (11)

               A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere támogatni fogja a szakmai gyakorlatok munkafeltételeinek javítását és a tananyag fejlesztését. A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének fő eleme az írásos szakmai gyakorlati megállapodás, amely tartalmazza az oktatási célokat, rögzíti a megfelelő munkafeltételeket, a jogokat és kötelezettségeket, valamint a szakmai gyakorlat ésszerű időtartamát.

               (12)

               Az alacsony színvonalú szakmai gyakorlatok egyik oka az információhiány: ez a probléma sokkal elterjedtebb a szakmai gyakorlatok, mint a rendes munkaviszony esetében. A gyakornoki helyekre vonatkozó pályázati felhívásokkal kapcsolatos szigorúbb átláthatósági követelmények elősegítenék a munkafeltételek javítását és ösztönöznék a határokon átnyúló mobilitást.

               (13)

               A szociális partnerek kulcsfontosságú szerepet játszanak a szakképzési politikák és programok kialakításában, végrehajtásában és ellenőrzésében. A szociális partnerek, az egész életen át tartó pályaorientációs szolgáltatásokat nyújtó szervezetek és a megfelelő hatóságok közötti együttműködés célja az lehetne, hogy célzottan tájékoztassák a gyakornokokat a szakmai előmeneteli lehetőségekről, a munkaerő-piaci készségigényekről, valamint a gyakornokok jogairól és kötelezettségeiről. Emellett a szociális partnerek szerepet vállalhatnak a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere megvalósításának elősegítésében, különösen azáltal, hogy könnyen érthető és lényegre törő megállapodásmintákat dolgoznak ki és tesznek elérhetővé a szakmai gyakorlatokra vonatkozóan, különösen a mikrovállalkozások számára, azok egyedi céljaihoz igazítva. Az európai szociális partnerek az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó 2013. júliusi cselekvési tervben nyugtázták a Bizottság azon szándékát, hogy ebben a témában tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot terjeszt elő, és jelezték, hogy támogatni fogják a szakmai gyakorlatok minőségének javítására irányuló tagállami intézkedéseket.

               (14)

               Az egyik kihívást az jelenti, hogy hogyan fokozható a gyakornokok határokon átnyúló mobilitása az Unióban, amely elősegítheti egy valódi európai munkaerőpiac kialakítását. A szabályozás terén tapasztalható eltérések akadályozzák a határokon átnyúló gyakornoki mobilitás fokozását. Ezenkívül bizonyos esetekben a gyakornokok határokon átnyúló mobilitásának közigazgatási és jogi akadályai is számos fogadó tagállamot érintenek. E tekintetben fontos tájékoztatni a gyakornokokat a határokon átnyúló mobilitással kapcsolatos jogaikról, és különösen a 2004/38/EK irányelvben (3) meghatározott jogokról. A referenciaként használható elvek és iránymutatások biztosításával a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere elősegíti a nemzetközi szakmai gyakorlatokon való részvételt.

               (15)

               A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének kidolgozása javítani fogja az átláthatóságot. Ezenkívül támogathatná az EURES portálnak a fizetett szakmai gyakorlatokra való kiterjesztését, és ezáltal a mobilitás elősegítését.

               (16)

               Az európai alapokból pénzügyi támogatás nyújtható a szakmai gyakorlatokat ösztönző és kínáló tagállami programoknak. Ezenkívül az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a 2014–2020 közötti időszakban az Európai Szociális Alap (ESZA) által társfinanszírozott ifjúsági garancia keretében támogatni fogja azokat a szakmai gyakorlatokat, amelyek az ifjúsági munkanélküliség által leginkább sújtott uniós régiókból származó fiatalokat célozzák. Az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés felhasználható a tagállamok által kínált szakmai gyakorlati programok számának növelésére és minőségének javítására. Ez magában foglalja a szakmai gyakorlatok költségeihez való esetleges hozzájárulást, beleértve – bizonyos feltételek mellett – a támogatások egy részét. Emellett olyan egyéb jellegű képzések – például nyelvtanfolyamok – költségei is támogathatók, amelyeken a gyakornokok a szakmai gyakorlat keretein kívül vesznek részt.

               (17)

               A Bizottság egyedi ESZA technikai segítségnyújtási támogatási programot indított azzal a céllal, hogy segítse a tagállamokat a szakmai gyakorlatoknak az ESZA támogatásával történő kialakításában. A támogatási program keretében stratégiai, működtetési és szakpolitikai tanácsadást kapnak azon nemzeti és regionális hatóságok, amelyek új szakmai gyakorlati programok létrehozását vagy a meglévő programok korszerűsítését tervezik.

               (18)

               A Tanács a fiatalok foglalkoztatásáról folytatott strukturált párbeszédről szóló, 2011. májusi állásfoglalásában kijelentette, hogy a szakmai gyakorlatok tekintetében minőségi keretrendszerre van szükség annak érdekében, hogy garantálni lehessen az így szerzett tapasztalat oktatási értékét.

               (19)

               A Tanács „Az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósítása” című, 2011. június 17-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere révén szolgáljon iránymutatással arra vonatkozóan, hogy milyen feltételek mellett biztosítható a szakmai gyakorlatok magas minőségi színvonala.

               (20)

               Az Európai Parlament az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. június 14-i állásfoglalásában felkérte a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be egy, a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, és határozzon meg minimumkövetelményeket a minőségi szakmai gyakorlatok biztosítására és az azokban való részvételre vonatkozóan.

               (21)

               Az Európai Tanács a 2012. június 28–29-i ülésén felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az EURES portál szakmai gyakorlatokra való kiterjesztésének a lehetőségét.

               (22)

               Az Európai Tanács a 2012. december 13–14-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy mihamarabb zárja le a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének kidolgozását.

               (23)

               A Bizottság a 2012. december 6–7-i ifjúsági foglalkoztatási intézkedéscsomag keretében konzultációt indított a szociális partnerekkel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről. Az uniós szociális partnerek válaszukban arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy nem áll szándékukban önálló megállapodás kidolgozására irányuló tárgyalásokat kezdeményezni az EUMSZ 154. cikke alapján.

               (24)

               Az Európai Tanács a 2013. június 27–28-i ülésén ismételten megerősítette, hogy 2014 elején bevezetésre kerül a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere.

               (25)

               A minőségi keretrendszer fontos referenciapont annak meghatározásában, hogy a szakmai gyakorlatokra vonatkozó, az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás értelmében mi számít színvonalas kínálatnak.

               (26)

               A 2014. évi éves növekedési jelentés szerint támogatni kell az iskolából a munkába való átmenetet, nevezetesen a jó minőségű gyakornoki képzés vagy tanulószerződéses gyakorlati képzés elérhetőségének növelésével.

               (27)

               Ezen ajánlás alkalmazása során a szakmai gyakorlatok határozott időre szóló, fizetett vagy fizetés nélküli olyan munkahelyi gyakorlatként értelmezendők, amelyek tanulási és képzési elemet is tartalmaznak, és igénybevételük célja az, hogy az érintettek a foglalkoztathatóságuk javítása és a rendes munkaviszonyba való átmenet elősegítése érdekében gyakorlati és szakmai tapasztalatokat szerezzenek.

               (28)

               Ezen ajánlás hatálya nem terjed ki a formális oktatási, illetve a szakképzési tanterv részét képező munkahelyi tapasztalatszerzésekre. Ezen ajánlás hatálya nem terjed ki azokra a szakmai gyakorlatokra, amelyek tartalmát nemzeti jog szabályozza, és amelyek teljesítése kötelező követelmény egy adott foglalkozás (például orvos, építész stb.) végzéséhez.

               (29)

               Jellegére és célkitűzésére tekintettel ezen ajánlás nem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza a tagállamokat abban, hogy a gyakornokok vonatkozásában az ajánlottaknál kedvezőbb rendelkezéseket tartsanak fenn, illetve alakítsanak ki,

         AJÁNLJA, HOGY A TAGÁLLAMOK:

               1.

               Javítsák a szakmai gyakorlatok minőségét, különösen az elméleti és gyakorlati tananyag, valamint a munkafeltételek tekintetében, azzal a céllal, hogy – a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó alábbi elvek gyakorlati alkalmazása révén – megkönnyítsék az oktatásból, a munkanélküliségből és az inaktivitásból a munka világába történő átmenetet:

      A szakmai gyakorlatról szóló írásos megállapodás megkötése

               2.

               Tegyék kötelezővé, hogy a szakmai gyakorlatok alapját a gyakornok és a gyakorlatot biztosító fél között a szakmai gyakorlat megkezdésekor megkötött írásos megállapodás képezze;

               3.

               Tegyék kötelezővé, hogy a szakmai gyakorlatról szóló megállapodás megjelölje az oktatási célkitűzéseket, a munkafeltételeket, azt, hogy a gyakorlatot biztosító fél támogatásban vagy juttatásban részesíti-e a gyakornokot, továbbá a felek vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok szerinti jogait és kötelezettségeit, végül a szakmai gyakorlat időtartamát, ahogy az a 4-12. számú ajánlásban szerepel;

      Tanulási és képzési célkitűzések

               4.

               A tanulási és képzési célkitűzések tekintetében mozdítsák elő a bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy a gyakornokok gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek és elsajátítsák a szükséges készségeket; a gyakornokok számára kijelölt feladatoknak lehetővé kell tenniük e célkitűzések elérését;

               5.

               Ösztönözzék a szakmai gyakorlatot biztosító felet, hogy a gyakornokok számára mentort jelöljön ki, aki segítséget nyújt nekik a kijelölt feladataik elvégzése során, valamint nyomon követi és értékeli a gyakornoki munka előrehaladását;

      A gyakornokok munkafeltételei

               6.

               Gondoskodjanak arról, hogy a gyakornokok vonatkozó uniós és nemzeti jog szerinti jogait és munkafeltételeit – beleértve a maximális heti munkaidőt, a minimális napi és heti pihenőidőt és adott esetben a minimális szabadnap-jogosultságokat – tiszteletben tartsák;

               7.

               Ösztönözzék a szakmai gyakorlatot biztosító feleket annak tisztázására, hogy nyújtanak-e egészség- és balesetbiztosítást, valamint betegszabadságot érintő ellátást;

               8.

               Írják elő, hogy a szakmai gyakorlatról szóló megállapodás egyértelművé tegye, hogy jár-e támogatás vagy juttatás, és amennyiben igen, milyen összegben;

      Jogok és kötelezettségek

               9.

               Ösztönözzék az érintett feleket annak biztosítására, hogy a szakmai gyakorlatról szóló megállapodás meghatározza a gyakornok és a szakmai gyakorlatot biztosító fél jogait és kötelezettségeit, beleértve adott esetben a szakmai gyakorlatot biztosító félnek az adatok bizalmas kezelésére és a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó szabályait;

      Ésszerű időtartam

               10.

               Gondoskodjanak arról, hogy a szakmai gyakorlatok időtartama ésszerű legyen és ne lépje túl a hat hónapot, kivéve azokat az eseteket, amikor az egyes tagállamok gyakorlatát figyelembe véve kellően indokolt a hosszabb időtartam;

               11.

               Egyértelműsítsék azokat a körülményeket és feltételeket, amelyek alapján a szakmai gyakorlat meghosszabbítható vagy megújítható a szakmai gyakorlatról szóló eredeti megállapodás lejártát követően;

               12.

               Ösztönözzék annak kikötését a szakmai gyakorlatról szóló megállapodásban, hogy a szakmai gyakorlat időtartamának és a vonatkozó nemzeti gyakorlatnak megfelelően meghatározott időpontban előzetesen megküldött írásbeli felmondással mind a gyakornoknak, mind pedig a szakmai gyakorlatot biztosító félnek joga van megszüntetni a megállapodást;

      A szakmai gyakorlatok megfelelő elismerése

               13.

               Mozdítsák elő a szakmai gyakorlat során elsajátított tudás, készségek és kompetenciák elismerését és érvényesítését, továbbá ösztönözzék a szakmai gyakorlatot biztosító feleket, hogy az előzetes értékelések alapján tanúsítvánnyal igazolják azokat;

      Átláthatósági követelmények

               14.

               Ösztönözzék a szakmai gyakorlatot biztosító feleket, hogy a gyakornoki programok pályázati felhívásában tüntessék fel a szakmai gyakorlatra vonatkozó szabályokkal és feltételekkel kapcsolatos információkat, mindenekelőtt azt, hogy a gyakornokok részesülnek-e valamilyen támogatásban és/vagy juttatásban, illetve egészség- és balesetbiztosításban; továbbá ösztönözzék a szakmai gyakorlatot biztosító feleket, hogy nyújtsanak tájékoztatást munkaerő-felvételi politikájukról, többek között az elmúlt években felvett gyakornokok számáról;

               15.

               Ösztönözzék a foglalkoztatási szolgálatokat és a pályaorientációval foglalkozó egyéb szervezeteket, hogy a szakmai gyakorlatokkal kapcsolatos tájékoztatás során átláthatósági követelményeket alkalmazzanak;

      Határokon átnyúló szakmai gyakorlatok

               16.

               Segítsék elő a gyakornokok határokon átnyúló mobilitását az Európai Unióban, többek között a szakmai gyakorlatok nemzeti jogi keretének meghatározásával, a gyakornokok más tagállamokban történő fogadására és más tagállamokba történő küldésére vonatkozó egyértelmű szabályok meghatározásával, valamint az adminisztratív követelmények csökkentésével;

               17.

               Vizsgálják meg, hogy van-e lehetőség a kibővített EURES-hálózat használatára és a fizetett szakmai gyakorlatokat érintő információknak az EURES-portálon történő cseréjére;

      Az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása

               18.

               A szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az európai strukturális és beruházási alapokat, nevezetesen az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, valamint adott esetben az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, többek között az összes érintettel megvalósuló hatékony partnerségeken keresztül;

      A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének alkalmazása

               19.

               Tegyenek megfelelő intézkedéseket a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének mielőbbi alkalmazása céljából;

               20.

               2015 végéig tájékoztassák a Bizottságot az ezen ajánlás alapján hozott intézkedésekről;

               21.

               Mozdítsák elő a szociális partnerek aktív részvételét a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének alkalmazásában;

               22.

               Mozdítsák elő a foglalkoztatási szolgálatok, az oktatási intézmények és a képzésszolgáltatók aktív részvételét a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének alkalmazásában.

         TUDOMÁSUL VESZI A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:

               23.

               Szorosan működjön együtt a tagállamokkal, a szociális partnerekkel és az egyéb érintettekkel ezen ajánlás mielőbbi alkalmazása érdekében;

               24.

               A tagállamokkal együttműködve és különösen a Foglalkoztatási Bizottságon keresztül figyelemmel kísérje a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének ezen ajánlás szerinti alkalmazása terén tett előrehaladást, és elemezze a hatályos szakpolitikák hatását;

               25.

               A tagállamok által szolgáltatott információk alapján jelentést tegyen az ajánlás alkalmazásának előrehaladásáról;

               26.

               Az ajánlás végrehajtásának elősegítése érdekében együttműködjön a tagállamokkal, a szociális partnerekkel, a foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint az ifjúsági és gyakornoki programokat kínáló szervezetekkel és az egyéb érintettekkel;

               27.

               Többek között a bevált gyakorlatoknak a tagállamok közötti megosztásán keresztül bátorítsa és támogassa a tagállamokat, hogy a szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, illetve más európai alapokat;

               28.

               A tagállamokkal megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a fizetett szakmai gyakorlatokat bevonják az EURES-be, és külön weboldal jöjjön létre a szakmai gyakorlatok nemzeti jogi kereteiről.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. VROUTSIS

      (1)  A Tanács 2010. október 21-i 2010/707/EU határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308., 2010.11.24., 46. o.).

      (2)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

      (3)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).


Avis juridique important

|

52004SC0828

Ajánlás a tanács Lengyelország számára készítendő ajánlásához a túlzott mértékű hiánnyal járó helyzet megszüntetésére  /* SEC/2004/0828 végleges */

Ajánlás A TANÁCS LENGYELORSZÁG SZÁMÁRA KÉSZÍTENDŐ AJÁNLÁSÁHOZ a túlzott mértékű hiánnyal járó helyzet megszüntetésére(a Bizottság által benyújtott dokumentum)MAGYARÁZÓ JEGYZETA Bizottság 2004. április 7-én nyilvánosságra hozta 2004. tavaszi előrejelzéseit [1]. A Lengyelország által 2004 márciusában jelentett adatok figyelembe vételével az előrejelzések szerint Lengyelországban a központi költségvetési hiány mértéke a GDP 2002-ben tapasztalt 3,6%-áról [2] 2003-ban 4,1%-ra nőtt, és így meghaladta a Szerződésben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket.[1]  A Bizottság 2004. tavaszi előrejelzése az alábbi címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  A lengyel hatóságok által május 17-én benyújtott közelítési program szerint a 2002. évi hiány mértéke felülvizsgálatot követően a GDP 4,0%-ára változott.Erre a meggyőző bizonyítékra alapozva a Bizottság 2004. május 12-én kezdeményezte Lengyelország vonatkozásában a túlzott mértékű hiány eljárás megindítását a Szerződés 104. cikke (3) bekezdésében előre megjósolt jelentés elfogadásával [3]. 2004. május 17-én a Bizottság megkapta Lengyelország közelítési programját, amely megerősítette a 2003. évre a GDP 4,1 %-át elérő hiányadatot.[3]  Ennek a jelentésnek a teljes szövege a következő címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.A túlzott mértékű hiány eljárás (EDP) alkalmazását a Szerződés 104. cikke és a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képező, ,a túlzott mértékű hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról" szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet [4] szabályozza. A 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz csatlakozott országok mentesség igénybevételével csatlakoztak és törekedniük kell a túlzott mértékű hiány elkerülésére, de szankciók a 104. cikk (9) és (11) bekezdései értelmében nem alkalmazhatók velük szemben. A Bizottság a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerint elkészített jelentésében megállapította, hogy a Szerződésben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó 2003. évi túlzott mértékű hiány oka nem a lengyel hatóságok által befolyásolható körön kívül eső szokatlan esemény bekövetkezésének, vagy a lengyel gazdaság súlyos mértékű visszaesésének az eredménye a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti értelemben, mivel a GDP reálértékének a növekedése elérte a 3,7%-ot 2003-ban. A 2004. évi fejlemények vonatkozásában a jelentés megállapította, hogy a központi költségvetési hiány mértéke valószínűleg továbbra is növekedni fog és a GDP 3%-ánál magasabb szinten marad. A Bizottság 2004. tavaszi előrejelzései a 2004. évre a GDP 6%-át elérő központi költségvetési hiányt vetítenek előre, ami magasabb a lengyel hatóságok által a közelítési programban jósolt 5,7%-os szintnél.[4]  HJ L 209, 1997.8.2.A Bizottság 2004. tavaszi előrejelzései alapján a Bizottság azt is megállapította, hogy az adósság-GDP arány, amely 2003-ban elérte a GDP 45,4%-át, továbbra is a Szerződésben előírt 60%-os szint alatt marad a 2004. év folyamán. A Bizottság 2004. tavaszi előrejelzése szerint az adósság szintje eléri a GDP 49,1%-át 2004-ben, ami összhangban van a lengyel hatóságok által a közelítési programban előre vetített 49%-os becsült szinttel. A hiány és adósság számadatokat felfelé kell majd kiigazítani, ha a nyitott végű nyugdíjalapokat kiveszik a központi költségvetésből a kötvényesített nyugdíjalapok átminősítésével kapcsolatos EUROSTAT határozatot követően.A Szerződés 104. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy ,a 114. cikk rendelkezései szerint létrehozott bizottságnak (tehát a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak) véleményt kell nyilvánítania a Bizottság jelentéséről". A bizottság véleményét 2004. május 24-én bocsátotta ki, amelyben véleményezi a Bizottság által a jelentésben előterjesztett értékelést. A bizottság mindenek előtt megállapította, hogy a hiányok feltárására a 104. cikk (2) bekezdése szerint alkalmazandó két kritérium közül az első alapján a lengyel költségvetés állapota túlzott mértékű hiány meglétét jelzi. Egyéb vonatkozó tényezőknek, mindenek előtt a középtávú költségvetési helyzet és az állami befektetések arányának a figyelembe vétele nem változtatta meg a csak a kritériumok alapján meghatározott értékelést. A bizottság valószínűsíthetőnek tartja, hogy a központi költségvetési hiány 2004. folyamán folytatólagosan meg fogja haladni a Szerződésben előírt referenciaértéket, és a központi kormányzat bruttó adóssága a GDP-hez viszonyítva a Szerződésben meghatározott 60%-os referenciaérték alatt marad.A Bizottság a jelentésének elkészítésében figyelembe vett vonatkozó tényezők megvizsgálását követően és figyelembe véve a bizottság véleményét, megállapítja, hogy Lengyelországban fenn áll a túlzott mértékű hiányt előidéző helyzet. A Bizottság ezt a 2004. június 24-én elfogadott megállapítását a Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének rendelkezései szerint a Tanács elé terjesztette. A Bizottság javasolta, hogy a Tanács a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban ennek megfelelően hozzon határozatot. A Bizottság továbbá ajánlást terjeszt a Tanács elé, amelyben javasolja, hogy a Tanács a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban dolgozzon ki egy ajánlást Lengyelország számára a túlzott mértékű hiányt előidéző helyzet megszüntetésére. A Lengyelország által végrehajtandó intézkedések figyelemmel kíséréséhez szükséges lehet, hogy mivel a mentességet igénybe vevő tagállamok vonatkozásában a 104. cikk (9) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazhatók, a Tanács további ajánlásokat dolgozzon ki a 104. cikk (7) bekezdésének rendelkezései szerint.Ajánlás A TANÁCS LENGYELORSZÁG SZÁMÁRA KÉSZÍTENDŐ AJÁNLÁSÁHOZ a túlzott mértékű hiánnyal járó helyzet megszüntetéséreAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 104. cikke (7) bekezdésére;Tekintettel a Bizottság ajánlására;Mivel:(1) A Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak törekedniük kell a túlzott mértékű hiányok elkerülésére;(2) A Stabilitási és Növekedési Paktum alapját az árak stabilitását biztosító állapotok erősítésének és a munkahelyteremtést előmozdító fenntartható dinamikus növekedés biztosításának az eszközeként a kormányzat szilárd pénzügyi helyzetének célkitűzése képezi;(3) A Tanács a 104. cikk (6) bekezdése szerinti 2004. [július 5-i] határozatában megállapította, hogy Lengyelországban túlzott mértékű hiányt előidéző helyzet áll fenn;(4) A Tanács, miután megállapította, hogy Lengyelországban túlzott mértékű hiányt előidéző helyzet áll fenn, köteles a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének és a Tanács 1467/97/EK rendelete 3. cikkének rendelkezései szerint egyidejűleg ajánlást terjeszteni az érintett tagállam elé az ilyen helyzet meghatározott időszakon belüli megszüntetésének az elérése érdekében;(5) A Tanács 1467/97/EK rendeletének 3. cikke (4) bekezdésében előírt rendelkezések szerint ebben az ajánlásban meg kell határozni, hogy az érintett tagállamnak legfeljebb négy hónapon belül hatékony intézkedést kell foganatosítania és amennyiben rendkívüli körülmények azt nem befolyásolják, a túlzott mértékű hiányt előidéző helyzet fennállásának a megállapítását követő év során annak megszüntetését be kell fejezni. Ilyen rendkívüli Lengyelország esetében fenn áll, nevezetesen azért, mert az EU csatlakozás időpontjában a központi költségvetési hiány jelentős mértékben meghaladta az előírt referenciaértéket, és mert a gazdaság a szerkezeti átalakulás folyamatának állapotában van;(6) A rendkívüli körülmények fennállása lehetővé teszi a Tanács számára, hogy engedélyezze a túlzott mértékű hiány középtávú megvalósítási program keretében történő megszüntetését. Indokolt a Lengyelország által 2004 májusában benyújtott közelítési program tartalmának és későbbi frissítéseinek, valamint a Tanács arról alkotott és a túlzott mértékű hiány megszüntetéséhez szükséges útmutatást nyújtó véleményeinek a figyelembe vétele. A 2004. májusi közelítési program a túlzott mértékű hiány teljes felszámolásának befejezését 2007-re tervezi a központi költségvetési hiány következők szerinti éves célkitűzéseinek az ütemezésével: a GDP 5,7%-a 2004-ben, a GDP 4,2%-a 2005-ben, a GDP 3,3%-a 2006-ban és a GDP 1,5%-a 2007-ben. A program az előre vetített számadatokat a 2005. évre és az azt követő időszakra az úgynevezett Hausner terv intézkedéseire alapozza. A javasolt helyreállítási útmutatás olyan makrogazdasági forgatókönyvön alapul, amely a közelítési programról a Tanács által 2004. [július 5-én] alkotott vélemény szerint sokkal kedvezőbb növekedést feltételez a programon kívül eső időszakokra;(7) A Tanács célkitűzései szerint a költségvetés konszolidálását célzó intézkedéseknek biztosítaniuk kell a központi költségvetési mérleg tartós javulását, és ugyanakkor élénkíteniük kell az állami pénzügyek helyzetének további javulását és erősíteniük kell a gazdaság növekedési potenciálját.AJÁNLJA:- hogy a lengyel hatóságok a lehető leggyorsabban szüntessék meg a jelenlegi túlzott mértékű hiányt előidéző állapotot;- hogy a lengyel hatóságok egy középtávú megvalósítási program keretében foganatosítsanak megfelelő intézkedéseket a hiány mértékének a GDP 3%-a alá csökkentésének a hitelt érdemlő és fenntartható módon történő elérése érdekében a 2007. évre a Tanács által a közelítési programmal kapcsolatosan előterjesztett véleményben meghatározott hiánycsökkentési útmutatás szerint;- hogy a lengyel hatóságok nyomatékosan törekedjenek a 2004. májusi közelítési programban, és különösen az úgynevezett Hausner tervben előre vetített intézkedések hatékony végrehajtására;- hogy a lengyel hatóságok [2004. november 5-ig bezárólag] foganatosítsanak a 2005. évre célul kitűzött hiány mértékének az eléréséhez szükséges hatékony intézkedéseket.A Tanács továbbá felszólítja a lengyel hatóságokat, hogy:- lehetséges többletbevételek elkülönítésével csökkentsék a központi költségvetési hiányt;- gondoskodjanak az eladósodási ráta növekedésének megállításáról.Ennek az ajánlásnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, (2004. július 5.(a Tanács részérőlaz elnök[...]