               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.27.
            COM(2016) 520 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Portugáliának a túlzott hiány orvoslása érdekében a hiánycsökkentésre irányuló, szükségesnek ítélt intézkedések meghozatalára történő felszólításáról
            {SWD(2016) 264 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Portugáliának a túlzott hiány orvoslása érdekében a hiánycsökkentésre irányuló, szükségesnek ítélt intézkedések meghozatalára történő felszólításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet
                  1
                is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok mielőbbi megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el.

               (3)A Tanács 2009. december 2-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban ajánlást adott ki a hiány legkésőbb 2013-ig történő megszüntetéséről. A portugál hatóságok azon kérése nyomán, amelyben pénzügyi segítséget kértek az Európai Uniótól, azon tagállamoktól, amelyeknek pénzneme az euró, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), a Tanács határozatot hozott a Portugáliának nyújtandó pénzügyi támogatásról
                  2
               . A Bizottság és a portugál hatóságok közötti, a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) 2011. május 17-én került aláírásra. A Tanács az azóta eltelt időszakban – 2012. október 9-én és 2013. június 21-én – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján két új ajánlást címzett Portugáliához, amelyekben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2014-ig, majd 2015-ig meghosszabbította. A Tanács mindkét ajánlásban megállapította, hogy Portugália eredményes intézkedéseket tett, azonban előre nem látható, kedvezőtlen gazdasági események következtek be, amelyek jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra
                  3
               .

               (4)A Szerződés 126. cikke (8) bekezdésének rendelkezései alapján a Tanács 2016. július 12-i határozatában megállapította, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán Portugália nem hozott eredményes intézkedéseket.

               (5)Ha a tényleges adatok a 479/2009/EK rendelet alapján azt mutatják, hogy a túlzott hiányt egy részt vevő tagállam a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján kiadott ajánlásban meghatározott határidőn belül nem igazította ki, a Tanács a 126. cikk (9) bekezdése alapján azonnal határozatot hoz.

               (6)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a portugál gazdaság mérsékelt fellendülése várható. Az előrejelzés 2016-ra a reál GDP 1,5 %-os, a 2015. évivel megegyező ütemű éves növekedését vetíti előre, amelynek motorját – a továbbra is jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány közepette – a belső kereslet jelenti. A lakossági fogyasztás várhatóan megtorpan 2016-ban, aminek hátterében a magasabb közvetett adóteher és az energiaár-infláció mérsékelt élénkülése áll. A tartós fogyasztási cikkek fogyasztásának 2015 első felében tapasztalt erőteljes élénkülése előreláthatóan nem válik középtávon tartóssá, mivel a még mindig magas munkanélküliség és eladósodottság miatt a továbbiakban is számolni kell a háztartási megtakarításokat ösztönző nyomással. Az üzleti beruházások már 2015 második felében jelentősen lassultak, és az aránylag magas kapacitáskihasználási arány ellenére sem várható, hogy a közeljövőben újfent visszaállnak a korábbi növekedési pályára. Az összberuházások 2017-ben előreláthatóan valamelyest dinamikusabbá válnak az uniós strukturális alapoknak és a finanszírozási feltételek javulásának köszönhetően. Az előrejelzések szerint a kivitel a külső kereslettel párhuzamosan bővülni fog, a behozatal azonban várhatóan továbbra is meg fogja haladni a kivitelt. Ennek következtében a nettó kereskedelem GDP-hozzájárulása előreláthatóan enyhén – bár a 2015-ben tapasztaltnál jóval kisebb mértékben – negatív marad. A HICP-infláció a várakozások szerint – főképp a magasabb közvetett adók eredményeként – 0,7 %-kal emelkedik 2016-ban. Miközben a kilátásokat érintő lefelé irányuló kockázatok a tavaszi előrejelzés közzététele óta emelkedtek, a 2016 első negyedévére vonatkozó adatok, valamint a második negyedévre vonatkozó előzetes információk összességében véve megerősítik az év további részére vonatkozó előrejelzésben ismertetett kilátásokat.

               (7)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a költségvetési hiány 2016-ban várhatóan a GDP 2,7 %-ára csökken. A 2016. március 31-én hatályba lépett 2016. évi költségvetés 2,2 %-os GDP-arányos hiánycélt tűz ki, amelyet a 2016-os stabilitási programban megerősítettek. A kormány hiánycélja és a bizottsági előrejelzés közötti különbség abból adódik, hogy a Bizottság kevésbé optimista – alacsonyabb adóbevételeket eredményező és magasabb szociális kiadásokkal járó – makrogazdasági forgatókönyvvel számolt, és egyes konszolidációs intézkedések hozadéka – különösképpen a folyó termelőfelhasználás és más folyó kiadások tervezett megtakarításai – kapcsán óvatosabb becsléssel élt. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a költségvetési hiány 2017-ben tovább, a GDP 2,3 %-ára fog csökkenni. Az egyenleg jelzett javulása mindenekelőtt a hozzávetőleg a GDP 0,25 %-át jelentő, a Banco Privado Português (BPP) bankgaranciájának várható visszatérítésével összefüggő egyszeri, hiánycsökkentő intézkedéshez köthető. Ezen egyszeri költségvetési hatás kiigazításával a 2017. évi hiány előreláthatóan eléri majd a GDP 2,6 %-át. A 2016. évi költségvetésben és a 2016. évi stabilitási programban ismertetett intézkedések eredményeinek Bizottság általi értékelése alapján a strukturális hiány – a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésével összhangban – 2016-ban és 2017-ben is várhatóan a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben romlik.

               (8)A 2013–2015-ös időszakban a GDP-arányos bruttó államadósság nagyjából stabilizálódott, 2013-ban 129,2 %-ot, 2014-ben 130,2 %-ot, 2015-ben pedig 129,0 %-ot ért el. Figyelembe véve az adósságállomány kiigazítását célzó 2016. évi műveleteket és a tartós elsődleges többletet, a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint 2016-ban az adósságráta várhatóan a GDP 126 %-ára, majd 2017-ben a GDP 124,5 %-ra fog csökkeni. Úgy tűnik, hogy Portugáliának rövid távon nem kell a fiskális nyomás komoly kockázatával számolnia, mindazonáltal nem kizárható, hogy ne jelentkeznének rövid távú kihívások (a bruttó és nettó államadósságból, a bruttó finanszírozási igényekből, a nettó nemzetközi befektetési pozícióból, a nemteljesítő hitelek szintjéből és arányának változásából vagy a bankrendszer általános tőkeszükségletéből adódóan). A középtávú kockázatok viszont jelentősnek tűnnek, aminek hátterében a nagy adósságállomány és az adósságrátának az esetleges kamatlábemelésekkel, valamint negatív nominális növekedési sokkokkal szembeni érzékenysége áll. Ami a hosszú távú kilátásokat illeti, a korábbiakban végrehajtott nyugdíjreformok jóvoltából a fenntarthatósági kockázatok – feltéve, hogy sikerül a megfelelő elsődleges egyenlegeket következetesen fenntartani – alacsonynak tűnnek
                  4
               .

               (9)A 2016. évi költségvetés keretében hozott fiskális intézkedések a költségvetési hiányt 2016-ban a GDP 3 %-a alá szorítják. Ugyanakkor, a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a Szerződésben foglalt referenciaérték átlépésének elkerülését szolgáló biztonsági tartalék szűk. A gazdasági és költségvetési helyzet alakulásának rendkívüli bizonytalansága miatt a kiigazítási évre ajánlott költségvetési célokat egyértelműen a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában rögzített referenciaérték alatti szinten kell meghatározni annak érdekében, hogy az előírt határidőn belül garantáltan megvalósuljon a túlzott hiány tartós kiigazítása.

               (10)Az 1467/97/EK rendelet 5. cikke szerint a Tanácsnak azon határozatában, amellyel a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban felszólít a költségvetési hiány csökkentését szolgáló intézkedések meghozatalára, egyúttal fel kell kérnie a tagállamot arra is, hogy valósítson meg olyan éves költségvetési célokat, amelyek – a felszólítást alátámasztó előrejelzés alapján – megfelelnek az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő, a GDP legalább 0,5 %-át mint küszöbértéket kitevő éves minimális javulásnak. Tekintettel arra, hogy e tanácsi felszólító határozat az év második felében kerül elfogadásra, valamint figyelembe véve a Bizottság tavaszi előrejelzés keretében adott jelenlegi becsléseit, a változatlan strukturális egyenleg kellő biztonsági fedezetként szolgálna a túlzott hiány tartós kiigazításához 2016-ban.

               (11)A hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében 2016-ban Portugáliának tehát a GDP 2,5 %-ának megfelelő költségvetési hiányt kell elérnie, ami változatlan strukturális egyenlegnek felel meg 2015-tel összevetve. Ezek a költségvetési célok figyelembe veszik, hogy ellensúlyozni kell a költségvetési konszolidációnak a tágabb gazdaságra kifejtett hatásán keresztül az államháztartást érő másodlagos hatásait.

               (12)A javasolt kiigazítási pálya szerinti tervezett hiány nem tartalmazza a 2016 második felében esedékes esetleges banktámogatási intézkedések lehetséges közvetlen költségvetési hatásait. Ennek oka az említett intézkedések tényleges végrehajtásával és statisztikai rögzítésével, és ennélfogva a hiányra és adósságra gyakorolt hatásaival kapcsolatos bizonytalanság. A bankszektort támogató intézkedéseknek a költségvetési hatások mértékének minimalizálására kell irányulniuk az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében.

               (13)A javasolt kiigazítási pályához igazodó költségvetési célok eléréséhez, és tekintettel a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésében azonosított strukturálisegyenleg-romlásra, 2016-ban további, a becslések szerint a GDP 0,25 %-ának megfelelő hatással járó konszolidációs intézkedések szükségesek. Portugáliának mindenekelőtt végre kell hajtania a 2016. évi költségvetésben megállapított intézkedéseket, illetve az áruk és szolgáltatások közbeszerzése során alkalmazandó, jelenleg a 2016. évi stabilitási programban kiemelt kiadás-ellenőrzési mechanizmust. Ezeket a megtakarításokat ki kell egészíteni más strukturális jellegű, a bevételi oldalt célzó intézkedésekkel, amelyek az adóalap kiszélesítésével és az adókiadások csökkentésével a közvetett adókból származó bevételek növelésére irányulnak. Ennek egyik módja a még mindig széles körben alkalmazott kedvezményes héamértékek kiigazítása lehet.

               (14)Portugáliának emellett – a Tanács által az európai szemeszter keretében Portugáliának címzett ajánlásokkal és különösen a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány kiigazításával összefüggő ajánlásokkal összhangban – a versenyképesség fokozása és a hosszú távú fenntartható növekedés érdekében meg kell erősítenie a strukturális reformokat. Konkrétabban: a portugál államháztartás ellenálló képességének növeléséhez további fiskális-strukturális intézkedések szükségesek. A felülvizsgált költségvetési kerettörvény, illetve a kötelezettségvállalás ellenőrzéséről szóló jogszabály időszerű és pontos végrehajtása, valamint a bevételbeszedés és kiadás-ellenőrzés hatékonyságának további javítása komoly szerepet játszhat a megfelelő fiskális helyzet kialakításában és fenntartásában. Portugáliának pontos ütemtervet kell benyújtania és lépéseket kell tennie az egészségügyi rendszer hátralékainak teljes körű rendezése és hatékonyságának fokozása, a nyugdíjrendszer költségvetési transzferektől való függésének csökkentése, valamint az állami tulajdonban lévő vállalkozások szerkezetátalakításából adódó költségvetési megtakarítások biztosítása érdekében.

               (15)A Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerint a Tanács – a cikkben említett felszólító határozatának keretében – kérheti az érintett tagállamtól, hogy meghatározott ütemezés szerint jelentéseket nyújtson be a kiigazításra irányuló erőfeszítésekről. Az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1a) bekezdése szerint a tagállami jelentésnek tartalmaznia kell az államháztartás kiadásaira és bevételeire vonatkozó célokat, továbbá meg kell határoznia a kiadási és a bevételi oldal fiskális intézkedéseit, valamint az egyedi tanácsi határozatokra válaszul tett szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó információkat. Az e felszólításban szereplő ajánlások teljesítésére, valamint a túlzott hiány kiigazítására vonatkozó határidő nyomon követésének megkönnyítése érdekében a Tanács felkérte Portugáliát, hogy 2017. évi költségvetésiterv-javaslatával egyidejűleg, 2016. október 15-ig nyújtsa be a szóban forgó jelentést.

               (16)Ugyanezen határidőig Portugáliának a 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének és 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően gazdasági partnerségi programot is be kell nyújtania. A nemzeti reformprogramon és a stabilitási programon alapuló, továbbá a Tanácsnak a gazdaság- és foglalkoztatáspolitikákra vonatkozó integrált iránymutatások végrehajtásáról szóló ajánlásait teljes mértékben figyelembe vevő gazdasági partnerségi programnak tartalmaznia kell a túlzott hiány hatékony és tartós kiigazításának biztosításához szükséges szakpolitikai intézkedéseket és strukturális reformokat.

               (17)Portugáliának a 473/2013/EU rendelet 10. cikkében előírtak szerint jelentést kell tennie a Bizottságnak, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a 877/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben megállapítottaknak megfelelően. A jelentést először 2017. január 15-ig, majd ezt követően háromhavonta kell benyújtani,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Portugália 2016-ig megszünteti a jelenleg fennálló túlzott költségvetési hiányt.

               (2)Portugália 2016-ban a GDP 2,5 %-ára csökkenti a költségvetési hiányt. E célkitűzés nem tartalmazza a bankoknak nyújtott lehetséges támogatás közvetlen hatását. Az államháztartási hiány említett javulása – a Bizottság 2016. évi tavaszi előrejelzése alapján – változatlan strukturális egyenlegnek felel meg 2015-tel összevetve. Helyénvaló, hogy Portugália a többletbevételeket a hiány- és adósságcsökkentés felgyorsítására használja fel.

               (3)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésében már szereplő megtakarításokon túlmenően Portugália 2016-ban a GDP 0,25 %-ának megfelelő költségvetési konszolidációs intézkedéseket fogad el, és azokat teljeskörűen végrehajtja. Portugália mindenekelőtt maradéktalanul végrehajtja a 2016. évi költségvetésben megjelölt költségvetési konszolidációs intézkedéseket, köztük az áruk és szolgáltatások közbeszerzésének a stabilitási programban szereplő további kiadás-ellenőrzését. Portugália ezeket a megtakarításokat további strukturális jellegű intézkedésekkel egészíti ki az ajánlott strukturális kiigazítás teljesítése érdekében.

               (4)Portugáliának készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket fogadjon el, amennyiben a költségvetési tervek tekintetében kockázatok jelentkeznek. Helyénvaló, hogy a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon biztosítsák az államháztartási egyenleg tartós javulását.

               (5)Az államháztartás tartós javulásának biztosítása érdekében Portugália szigorúan végrehajtja a költségvetési kerettörvényt és a kötelezettségvállalás ellenőrzéséről szóló jogszabályt, valamint tovább fokozza a bevételbeszedés és a kiadás-ellenőrzés hatékonyságát. Portugália pontos ütemtervet nyújt be és lépéseket tesz az egészségügyi rendszer hátralékainak teljes körű rendezése és hatékonyságának fokozása, a nyugdíjrendszer költségvetési transzferektől való függésének csökkentése, valamint az állami tulajdonban lévő vállalkozások szerkezetátalakításából adódó költségvetési megtakarítások biztosítása érdekében.

               2. cikk

               (6)A Tanács 2016. október 15-ét határozza meg határidőként Portugália számára az eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy Portugália a Tanácsnak és a Bizottságnak jelentést nyújtson be a Tanács felszólítására válaszként hozott intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és bevételeire vonatkozó célokat, továbbá meghatározza a kiadási és a bevételi oldal diszkrecionális intézkedéseit, valamint az egyedi tanácsi ajánlásokra válaszul tett intézkedésekre vonatkozó információkat.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

                     (2)
                  A Tanács 2011. május 30-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.).

                     (3)
                  Portugália vonatkozásában a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum hozzáférhető az alábbi linken:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (4)
                  Európai Bizottság: 2015. évi költségvetési fenntarthatósági jelentés, European Economy, Institutional Paper, 2016. 18. sz.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.29.
            COM(2015) 547 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodásban történő részvételének megújításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A IV. Generációs Nemzetközi Fórum (GIF) – mint azt a GIF Charta is kifejti – egy nemzetközi kutatási együttműködési keret, amely 2001-ben az USA kezdeményezésére jött létre. Célja, hogy összefogja a megbízható energiaellátást nyújtó nukleáris energiarendszerek kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket, miközben kielégítő választ ad a nukleáris biztonságot, a hulladékminimalizálást és a nonproliferációt érintő kérdésekre, valamint a lakossági aggályokra.

               A 2002. november 4-i C(2002)4287 bizottsági határozat alapján az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: Euratom) a „IV. Generációs Nemzetközi Fórum Chartájának” (a továbbiakban: Charta) 2003. július 30-i aláírásával csatlakozott a GIF-hez. A Chartát az eredeti aláíró felek először 2001-ben írták alá. Az Euratomnak a Chartában való részvételét a 2011. június 29-i C(2011)4504 bizottsági határozat nyomán meghosszabbították. Ebből az alkalomból az eredeti 10 éves időtartam helyébe határozatlan időtartam lépett, amely csak egyhangú egyetértéssel szüntethető meg. Bármelyik tag (így az Euratom is) megszüntetheti azonban GIF-tagságát 90 napos írásbeli felmondással. A Charta nem rendelkezik a felek közötti pénzügyi forgalomról vagy különös költségvetési előirányzatokról. Ezért az az Euratom-Szerződés 101. cikke harmadik bekezdésének hatálya alá tartozik.

               A GIF Charta végrehajtása érdekében az aláírók egy jogilag kötelező érvényű keretmegállapodást kötöttek a IV. generációs nukleáris energetikai rendszerekkel kapcsolatos nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés megvalósítására, amely meghatározza az együttműködés és a további, az egyes rendszerekre és projektekre vonatkozó megállapodások keretfeltételeit.

               Az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése és a 14929/05 tanácsi határozat, valamint az azt követő C(2006)7 bizottsági határozat alapján az Euratom 2006. január 24-én csatlakozott a keretmegállapodáshoz azáltal, hogy a megfelelő felhatalmazással rendelkező biztos csatlakozási okmányt írt alá (amelyet ezt követően – 2006. február 10-én – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnél, Párizsban helyeztek letétbe). A Közös Kutatóközpontot megerősítették a Közösségnek a GIF-ben való részvételét koordináló szerepében, így az Euratomot végrehajtó szerveként képviseli a keretmegállapodás III. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

               Franciaország és az Egyesült Királyság már részes felei voltak a keretmegállapodásnak. Az egységesség biztosítása érdekében az Euratom alábbi nyilatkozatát csatolták a 14929/05 tanácsi határozathoz, amely jóváhagyja az Euratom eredeti csatlakozását a megállapodáshoz:

               „Az Euratom – e keretmegállapodás szerződő felévé válván – teljes mértékben részt vesz a keretmegállapodás értelmében folytatandó valamennyi együttműködésben és tanácskozásban, továbbá bármely rendszer-megállapodásokban, amelynek aláíró fele. Az Euratom és a keretmegállapodásban szerződő félként részes tagállamok – jelenleg Franciaország és az Egyesült Királyság – összehangolják majd álláspontjukat, mielőtt a keretmegállapodás és az érintett rendszer-megállapodásokok végrehajtására vonatkozóan bármilyen jelentős határozatot hoznának.”

               A keretmegállapodás 2005. február 28-án lépett hatályba egy tízéves időtartamra, és 2015. február 26-án meghosszabbították, amikor négy aláíró fél kinyilvánította beleegyezését, hogy a meghosszabbítási megállapodást magára nézve kötelezőnek tekinti. Ezért az Euratomnak és más olyan aláíró feleknek, akik nem tudták időben befejezni belső jóváhagyási eljárásukat, egy későbbi aláírás által lehetőségük van megújítani részvételüket.

               2.AZ EURATOMNAK A KERETMEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN VÉGZETT TEVÉKENYSÉGE

               Az elmúlt évtized során a GIF – szilárd jogi keret alkalmazása révén – jelentős előrehaladást ért el az együttműködés terén; ilyen például a világ minden részéről érkező kutatási és fejlesztési befektetéseken alapuló közös projektek megtervezése és végrehajtása, illetve demonstrációs célú prototípusok tervezése és/vagy megépítése, például Franciaország és Oroszország nátriumhűtésű gyorsreaktora (SFR) és Kína nagyon magas hőmérsékletű reaktora (VHTR).

               Az Euratom az említett időszakban kiemelkedően aktív szerepet játszott a GIF-ben, és ő az egyetlen olyan aláíró fél, amely mind a hat reaktorrendszerben (rendszer-megállapodásokok) és mindhárom átfogó rendszerben („biztonság és megbízhatóság”, „gazdaságosság” és „proliferációval szembeni ellenállás és fizikai védelem”) részt vesz. Az Euratom képviselői elnökölnek a hat rendszerből háromban (vízhűtésű szuperkritikus reaktor, ólomhűtésű gyorsreaktor, gázhűtésű gyorsreaktor), és minden rendszeren belül vannak olyan projektmegállapodások, ahol a műszaki munkát végeznek. Az Euratom – az „Euratom kutatási és képzési programjához” közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó tevékenységekből eredő hozzájárulások révén – a legtöbb projektmegállapodásban jelen van.

               Még sok a teendő a IV. generációs rendszerek megvalósulásáig. A következő évtized során a tevékenységek elsősorban az alábbi területeket érintik majd:

               - a IV. generációs rendszerekkel kapcsolatos kutatás-fejlesztés folytatása;

               - fejlett kutatólétesítmények létrehozása;

               - az ipar bevonása a IV. generációs rendszerek tervezésébe; valamint

               - a jövőbeni igényeknek megfelelő munkaerő létrehozása.

               Ennélfogva indokolt, hogy az Euratom továbbra is részt vegyen a keretmegállapodásban, és helyénvaló tehát megállapodni arról, hogy e részvételt – a keretmegállapodás XII. cikkének (3) bekezdésében foglalt meghosszabbítási mechanizmus által – meghosszabbítsák.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A megállapodást az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése alapján meg kell hosszabbítani.

               2014 júniusában a letéteményes (az OECD) nevében a GIF technikai titkársága feljegyzést küldött a keretmegállapodás meghosszabbításáról, amelyben az aláíró feleknek három meghosszabbítási lehetőséget mutattak be:

               „1.
                     Különös meghosszabbítási eljárás – A felek megállapodhatnak abban, hogy a keretmegállapodás időtartamát a keretmegállapodás XII. cikkének (3) bekezdésében foglalt különös eljárás által meghosszabbítják (1. lehetőség);

               2.
                     A megállapodás módosítása – Ha a felek nem tudnak az 1. lehetőségben megállapodni, lehetőségük van a keretmegállapodás módosítására az annak XII. cikke (4) bekezdésében foglalt eljárás szerint (2. lehetőség);

               3.
                     Megszűnés és új megállapodás – Végül pedig, ha a felek sem meghosszabbításban, sem módosításban nem tudnak megállapodni, hagyhatják megszűnni a keretmegállapodást és köthetnek egy új keretmegállapodást, amely egy új nemzetközi szerződés lenne (3. lehetőség).”

               A végrehajtó szerv az 1. lehetőséget támogatta, mivel ez tűnt a leggyorsabb módnak a megállapodás meghosszabbítására, és a felek kifejezetten egy – az egyéb módosítási eljárásoktól eltérő – különös meghosszabbítási eljárás mellett döntöttek. 2014. október 14-én az USA-nak az OECD-hez (a letéteményeshez) delegált képviselője továbbított a többi fél – többek között (az EEAS-on keresztül) az Euratom végrehajtó szerve – részére egy megállapodástervezetet a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodás meghosszabbításáról, a különös meghosszabbítási eljárás keretében történő aláírás céljából.

               A szakpolitikai csoport eredeti szándéka az volt, hogy a 2014. december 17–18-i ülésén (vagy írásbeli eljárás során) egy olyan határozatot fogadjon el, amely a keretmegállapodást a különös meghosszabbítási eljárásnak megfelelően 10 évvel – vagyis 2025. február 28-ig meghosszabbítja. Tekintettel azonban egyes felek (többek között az Euratom) eljárási követelményeire, valamint annak érdekében, hogy fennmaradjon a különbségtétel egyrészt a GIF szakpolitikai csoportjának a GIF Charta égisze alatt megtartott ülései másrészt a hivatalos kormányközi keretmegállapodás között, a szakpolitikai csoport az említett ülésén nem tárgyalt a meghosszabbításról.

               A meghosszabbítási eljárással és a meghosszabbítási megállapodás tervezetével kapcsolatos észrevételeket és levélváltásokat követően a 2014. decemberi ülés után a felek képviselői többségének támogatásával új javaslatot dolgoztak ki a meghosszabbítási megállapodásra. A javasolt megoldás szerint a meghosszabbítás akkor lép hatályba, ha a felek közül legalább hárman beleegyeznek abba, hogy azt magukra nézve kötelezőnek tekintik. Négy fél (Franciaország, Japán, Dél-Korea és az Amerikai Egyesült Államok) jelezte, hogy képes és kész legkésőbb 2015. február 28-ig magára nézve kötelezőnek elismerni a meghosszabbítási megállapodást, lehetővé téve annak hatálybalépését az említett időpontban.

               A többi fél úgy vélte, hogy a meglévő keretmegállapodás XII. cikkének (3) bekezdése szerint, ha az összes fél aláírja a dokumentumot a említett időpontig (utólagos elfogadás fenntartásával vagy anélkül), az jelzi hozzájárulásukat a meghosszabbításhoz. Az Euratom végrehajtó szerve jelezte, hogy nem egyezhet bele az ilyen módon történő hozzájárulásba. A többi fél elegendőnek fogadta el, ha az Euratom végrehajtási szerve egy levelet küld a letéteményes titkárságának, jelezve, hogy támogatja a többi fél által folytatott meghosszabbítási eljárást.

               A négy aláíró fél 2015. február 26-án aláírta a csatolt meghosszabbítási megállapodást. A megállapodás az Euratom nevében is aláírható lesz, amint a Tanács jóváhagyja a megújítást.

               A Bizottság jelentősnek ítéli a keretmegállapodás megújításáról szóló döntést, ezért – végrehajtási szervén keresztül – harmonizálta álláspontját Franciaországéval. (Az Egyesült Királyság közben önálló aláíró félként visszavonult a megállapodásból, de a többi tagállamhoz hasonlóan az Euratom részeként továbbra is részes fél marad.)

               A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a keretmegállapodás javasolt megújítása elfogadható a Közösség részéről, ezért benyújtja ezt az – Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdésén alapuló – tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot.

               A megállapodás megújításához szükséges a Tanács jóváhagyása, mivel a megállapodás továbbra is egyértelmű feltételeket fog szabni a GIF keretében végzett kutatási együttműködés irányítására. Ezenfelül a megújítás időtartama több mint két „Euratom kutatási és képzési programot” fed le, vagyis legalább két tanácsi határozatra lesz szükség az Euratom GIF-ben való részvételének a tanácsi rendeletekkel és a meglévő, illetve jövőbeni „Euratom kutatási és képzési programokkal” összhangban való irányítására.

               Indokolt, hogy az Euratom GIF-ben való részvétele továbbra is az „Euratom kutatási és képzési programokra” vonatkozó tanácsi rendeletek hatálya alá tartozzon. Mint az a GIF Chartában is szerepel, minden tag egyénileg határozza meg a GIF tevékenységeiben való részvételének módját.

               Az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló 1314/2013/Euratom tanácsi rendelet kifejezetten rendelkezik a GIF keretmegállapodás keretében végzett tevékenységeket végrehajtó szervről. A rendelet I. melléklete „A program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges tevékenységek”, azon belül pedig „A Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységei” című részben kifejti:

               „A IV. Generációs Nemzetközi Fórumon (GIF) az Euratom végrehajtó szerveként eljárva a Közös Kutatóközpont továbbra is összehangolja a Közösségnek a szóban forgó fórum munkájában való részvételét.”

               A „Nemzetközi együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel” című részben, az Euratomra utalva kifejti:

               „A nukleáris kutatás és innováció területén tovább kell folytatni a közös célokon és kölcsönös bizalmon alapuló nemzetközi együttműködést azzal a céllal, hogy az Unió és környezete számára egyértelmű és jelentős előnyök származzanak belőle. A 3. cikk szerinti különös célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásképpen a Közösség arra törekszik, hogy nemzetközi együttműködési megállapodások révén bővítse az Unió tudományos és technikai szakértelmét, és hogy előmozdítsa az uniós nukleáris iparnak az új, feltörekvő piacokhoz való hozzáférését. A nemzetközi együttműködési tevékenységeket többoldalú nemzetközi keretek (például NAÜ, OECD, ITER, GIF) [...] révén kell előmozdítani [...]”.

               Ezért úgy tűnik, hogy a keretmegállapodás megújítása megfelelő lépésnek bizonyult a Horizont 2020-hoz való Euratom-hozzájárulás tekintetében.

               A fentiek fényében a Bizottság javasolja, hogy az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése alkalmazásában a Tanács fogadja el a mellékelt ajánlástervezetet, mely egy olyan tanácsi határozatra irányul, amely jóváhagyja az Euratom részvételének megújítását a GIF keretmegállapodásban, és felhatalmazza a Bizottságot a csatolt meghosszabbítási megállapodás aláírására.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK [amennyiben szükséges]

               [NA]

               5.OPCIONÁLIS ELEMEK [amennyiben szükséges]

               [NA]

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodásban történő részvételének megújításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A IV. Generációs Nemzetközi Fórum (GIF) egy nemzetközi kutatási együttműködési keret, amely 2001-ben az USA kezdeményezésére jött létre. Célja, hogy összefogja a megbízható energiaellátást nyújtó nukleáris energiarendszerek kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket, miközben kielégítő választ ad a nukleáris biztonságot, a hulladékminimalizálást és a nonproliferációt érintő kérdésekre, valamint a lakossági aggályokra.

               (2)Az Euratom e keretmegállapodásban való részvételének megújítása független minden, az egyes GIF rendszerekben és az azokhoz kapcsolódó projektmegállapodásokban való részvételre vonatkozó döntéstől. Az Euratom egyénileg fogja eldönteni a GIF tevékenységeihez való (intellektuális és anyagi) hozzájárulásának természetét.

               (3)2003. július 30-án a C(2002)4287 bizottsági határozat alapján az Euratom csatlakozott a GIF-hez, aláírva annak Chartáját, amelyet az eredeti aláíró felek 2001-ben írtak alá. A C(2011)4504 bizottsági határozatot követően az Euratom 10 évre szóló csatlakozása a Chartához határozatlan időre meghosszabbodott, ami az EU tagállamainak egyhangú egyetértésével visszavonható. A GIF bármely tagja (így az Euratom is) 90 napos írásos felmondás által megszüntetheti tagságát. Mivel a Charta nem rendelkezik a felek közötti pénzügyi forgalomról vagy különös költségvetési előirányzatokról, az Euratom-Szerződés 101. cikke harmadik bekezdésének hatálya alá tartozik.

               (4)A GIF Charta végrehajtása érdekében az aláírók egy jogilag kötelező érvényű keretmegállapodást kötöttek a IV. Generációs Nemzetközi Fórum tagjainak a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködése érdekében, amely meghatározza az együttműködés és a további, az egyes rendszerekre és projektekre vonatkozó megállapodások keretfeltételeit.

               (5)A 2005. december 20-i 14929/05 tanácsi határozat, valamint az azt követő, az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése alapján elfogadott 2006. január 12-i C(2006)7 bizottsági határozat alapján az Euratom 2006. január 24-én szintén csatlakozott a keretmegállapodáshoz, azáltal, hogy a megfelelő felhatalmazással rendelkező biztos csatlakozási okmányt írt alá (amelyet ezt követően – 2006. február 10-én – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnél, Párizsban helyeztek letétbe). A Közös Kutatóközpontot megerősítették az Euratomnak a GIF-ben való részvételét koordináló szerepében, így az Euratomot „végrehajtó szerveként” képviseli a keretmegállapodás III. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

               (6)A keretmegállapodás 2005. február 28-án lépett hatályba tízéves időtartamra, és 2015. február 26-án meghosszabbították, amikor négy aláíró fél kinyilvánította beleegyezését, hogy a csatolt meghosszabbítási megállapodást magára nézve kötelezőnek tekinti. Ez összhangban van a magában a keretmegállapodásban foglalt különös meghosszabbítási eljárással. Ezért az Euratomnak és más olyan aláíró feleknek, akik nem tudták időben befejezni belső jóváhagyási eljárásukat, egy későbbi aláírás által lehetőségük van megújítani részvételüket.

               (7)A keretmegállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság általi, a meghosszabbítási megállapodás aláírása révén, a különös meghosszabbítási eljárásnak megfelelően történő megújítását ezért jóvá kell hagyni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               A IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság általi, a meghosszabbítási megállapodás aláírása révén történő megújítását a Tanács jóváhagyja. A meghosszabbítási megállapodás szövege e határozathoz csatolva található.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.29.
            COM(2015) 547 final
            MELLÉKLETEK
            A IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás
            a következőhöz:
            Ajánlás: A Tanács határozata
            az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodásban történő részvételének megújításáról

               MELLÉKLETEK

               A IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás

               a következőhöz:

               Ajánlás: A Tanács határozata

               az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodásban történő részvételének megújításáról

               A IV. GENERÁCIÓS TECHNOLÓGIÁJÚ NUKLEÁRISENERGIA-RENDSZEREK KUTATÁSÁT ÉS FEJLESZTÉSÉT CÉLZÓ NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ KERETMEGÁLLAPODÁS MEGHOSSZABBÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS

               Kanada kormánya, az Európai Atomenergia-közösség, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Francia Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya, az Oroszországi Föderáció kormánya, a Dél-Afrikai Köztársaság kormánya, a Svájci Államszövetség kormánya, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormánya, mind a Washingtonban, 2005. február 28-án kelt IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodás (a továbbiakban: keretmegállapodás) részes felei, együttesen „a felek”:

               FIGYELEMBE VÉVE óhajukat a keretmegállapodás keretében mostanáig végzett sikeres és kölcsönösen előnyös együttműködés folytatására;

               TEKINTETTEL a IV. generációs atomenergia-rendszerekre vonatkozó technológiai menetrend frissítésére (2014. január);

               EMLÉKEZTETVE a keretmegállapodás XV. cikkére, amely szerint bármely, a keretmegállapodás alapján elkezdett, de a keretmegállapodás lejártáig vagy megszűnéséig be nem fejezett együttműködés a keretmegállapodás rendelkezései szerint a befejezéséig folytatható; valamint

               ELJÁRVA a keretmegállapodás XII. cikkének (3) bekezdése szerint,

               Ezennel a következőkben állapodnak meg:

               I. cikk

               A keretmegállapodás meghosszabbítása

               A keretmegállapodás XII. cikkének (5) bekezdésére is figyelemmel a keretmegállapodás tíz (10) éves időtartamra, 2025. február 28-ig meghosszabbodik.

               II. cikk

               Aláírás és hatálybalépés

               1. E megállapodás azon felek számára, amelyek kinyilvánították beleegyezésüket, hogy azt magukra nézve kötelezőnek tekintik, azon a napon lép hatályba, amely napon három fél e beleegyezését jelezte.

               2. A felek elfogadás fenntartása nélkül történő aláírás vagy elfogadás fenntartásával történő aláírás és azt követően egy elfogadási okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezése által ismerik el a megállapodást magukra nézve kötelezőnek.

               3. Azon fél számára, amely e megállapodás hatálybalépési időpontját követően nyilvánítja ki beleegyezését, hogy azt magára nézve kötelezőnek tekinti, e megállapodás elfogadás fenntartása nélkül történő aláírása vagy az elfogadási okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezése napján lép hatályba.

               4. A keretmegállapodás XV. cikkének megfelelően a felek a keretmegállapodás rendelkezései szerint folytatni szándékoznak a 2015. február 28-ig megkezdett, de be nem fejezett együttműködést a keretmegállapodás azon részes feleivel, amelyek számára e megállapodás nem lépett hatályba 2015. február 28-ig.

               III. cikk

               Letéteményes

               E megállapodás eredeti példányát a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet főtitkáránál helyezik letétbe.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre megfelelő felhatalmazással rendelkező meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Készült egy eredeti példányban angol és francia nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               KANADA KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               JAPÁN KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               A KOREAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               AZ OROSZORSZÁGI FÖDERÁCIÓ KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               A DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               Dátum:


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 296 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Szlovéniában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/289/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Szlovéniában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/289/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Bizottság ajánlása alapján 2009. december 2-án a Tanács – a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően – a 2010/289/EU határozattal
                  1
                megállapította, hogy Szlovéniában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2009-re tervezett államháztartási hiány 5,9 % volt, tehát túllépte a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2009-re tervezett bruttó államadósság a GDP 34,2 %-a volt, vagyis a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt maradt.

               (2)Ugyanazon a napon a Tanács a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Szlovéniához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2013-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. A tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták.

               (3)2013. június 21-én a Tanács úgy ítélte meg, hogy Szlovénia a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket hozott, azonban az első ajánlás elfogadása után az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. A Tanács ezért (a Bizottság ajánlása nyomán) megállapította, hogy teljesülnek az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti feltételek, és a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban új ajánlást intézett Szlovéniához azzal a céllal, hogy 2015-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az említett új tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták.

               (4)2014. március 5-én a 473/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban és tekintettel a túlzott hiány 2015-ig történő tartós korrekciójának elérését érintő kockázatokra, a Bizottság ajánlást intézett Szlovéniához azzal a céllal, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásnak való teljes körű megfelelés érdekében hozza meg a szükséges intézkedéseket, nevezetesen tegyen eleget a Tanács által ajánlott költségvetési kiigazításnak.

               (5)A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet
                  2
                3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

               (6)A Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket
                  3
               .

               (7)Szlovénia 2016. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2016. évi stabilitási program és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

               –Az államháztartási hiány azt követően, hogy 2013-ban a GDP 15,0 %-ának megfelelő értékkel tetőzött, 2014-re a GDP 5,0 %-ára, 2015-re pedig a GDP 2,9 %-ára csökkent. A hiánycsökkenést 2015-ben elsősorban a hiányt 2014-ben (a GDP 1,1 %-ának megfelelő mértékben) növelő egyszeri intézkedések meg nem ismétlődése, valamint a folyó bevételek (a GDP 1,4 %-ának megfelelő mértékű) jelentős növekedése idézte elő, amelyek összességében meghaladták a folyó kiadások (a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékű) növekedését. A hiánycsökkenés továbbá (a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékben) a bruttó állóeszköz-kiadásokhoz köthető, amit az uniós források magasabb felhasználási aránya magyaráz.

               –A szlovén kormány által 2016. április 28-án benyújtott, a 2016–2019 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2016-ban a GDP 2,2 %-ára csökken, majd 2016-ban a GDP 1,6 %-ának megfelelő értékre süllyed. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése 2016-ra 2,4 %-os, 2017-re pedig 2,1 %-os GDP-arányos hiánnyal számol. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

               –A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg a 2013–2015 közötti időszakban a GDP 0,7 %-ának megfelelő mértékben romlott.

               –A GDP-arányos államadósság a 2013-as 71 %-os mértékről 2015-re 83,2 %-ra nőtt, aminek hátterében adósságnövelő SFA-tételek és egyszeri kiadások álltak. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a bruttó államadósság 2015-ben tetőzött, és 2017-ben a készpénztartalékok csökkentésének következtében várhatóan a GDP 78 %-ára süllyed.

               (8)A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2016-tól Szlovénia a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell közelítenie középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak. E tekintetben fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia 2016-ban némileg el fog térni a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű kiigazítástól. Változatlan politika mellett fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia 2017-ben jelentősen el fog térni a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű, ajánlott kiigazítástól. Az előrejelzések szerint Szlovénia 2016-ban meg fog felelni, míg 2017-ben nagyjából meg fog felelni az átmeneti adósságszabálynak. Összességében véve 2016-ban és 2017-ben további intézkedésekre lesz szükség.

               (9)A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

               (10)A Tanács véleménye szerint Szlovéniában a túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2010/289/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az átfogó értékelésből az következik, hogy Szlovéniában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

               2. cikk

               A 2010/289/EU határozat hatályát veszti.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Szlovén Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2009. december 2-i 2010/289/EU határozata a Szlovéniában fennálló túlzott hiányról (HL L 125., 2010.5.21., 46. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

                     (3)
                  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című útmutatóval összhangban.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2012.2.28.
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Svájci Államszövetségnek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2012–2013) való társulása céljából az egyrészről az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.2011. március 14-i levelében Svájc kifejezte szándékát, hogy társulni kíván az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjához (2012–2013)
                  1
               .

               2.A szabályozott termonukleáris fúzió és plazmafizika területén az Európai Atomenergia-közösség és a Svájci Államszövetség között 1978-ban létrejött együttműködési megállapodás
                  2
                alapján a Svájci Államszövetség (a továbbiakban: Svájc) 1979 óta részt vesz az Euratom-keretprogramok fúziós energiára irányuló kutatási programjaiban.

               3.1986. január 8-án a Tanács és a Bizottság egy tudományos és technológiai együttműködésről szóló keretmegállapodást
                  3
                kötött az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Svájci Államközösség között (a továbbiakban: a keretmegállapodás). A keretmegállapodás 6. cikke megállapítja, hogy a tudományos és technológiai együttműködést megfelelő megállapodások útján kell végrehajtani.

               4.Egy 2007. június 25-én aláírt és 2007. január 1-jétől hatályos tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás alapján Svájc társult az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2011)
                  4
               . E megállapodás nem sértette a szabályozott termonukleáris fúzió és plazmafizika területén az Európai Atomenergia-közösség és a Svájci Államszövetség között 1978-ban létrejött együttműködési megállapodás előírásait.

               5.2011. március 7-én a Bizottság az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjával (2012–2013) kapcsolatos jogalkotási csomagról szóló javaslatot
                  5
                nyújtott be.

               6.Az Euratom energiakutatással kapcsolatos tevékenységeinek tiszteletben tartása mellett tájékozódó megbeszélésekre került sor annak érdekében, hogy fel lehessen tárni Svájcnak az Euratom kutatási keretprogramhoz (2012–2013) való társulásával járó kutatási potenciált és kölcsönös érdekeket.

               7.A fentiek alapján a Bizottság azt ajánlja, hogy a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot, hogy az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdésével összhangban tárgyalásokat folytasson a Svájci Államszövetséggel az egyrészről az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról, amelynek révén a Svájci Államszövetség társul az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2012–2013).

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Svájci Államszövetségnek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2012–2013) való társulása céljából az egyrészről az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, 2011. december 19-i tanácsi határozatra
                  6
               ,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló, 2011. december 19-i tanácsi határozatra
                  7
               ,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló, 2011. december 19-i tanácsi határozatra
                  8
               ,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i tanácsi rendeletre
                  9
               ,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               MIVEL

               (1)A Svájci Államszövetség kifejezte szándékát, hogy társulni kíván az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjához (2012–2013).

               (2)A Közösség érdekében áll, hogy a Svájci Államszövetség az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjához (2012–2013) társuljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap, hogy az Európai Atomenergia-közösség nevében tárgyalásokat kezdjen a Svájci Államszövetségnek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2012–2013) való társulása céljából az egyrészről az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a mellékletben meghatározott tárgyalási irányelvek alapján kell lefolytatni.

               3. cikk

               A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Tanácsot a tárgyalások előrehaladásáról.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               MELLÉKLET

               TÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK

               1. Az egyrészről az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: Euratom), másrészről a Svájci Államközösség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) rendelkezni fog a Svájci Államszövetség társulásáról az Euratom nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2012–2013)
                  10
                egészéhez, az 1978. évi fúziós megállapodás feltételeinek sérelme nélkül.

               2. Annak érdekében, hogy a Svájci Államszövetség társult országként mielőbb részt vehessen a teljes Euratom-keretprogramban, indokolt rendelkezni arról, hogy a megállapodás ideiglenesen és visszamenőleges hatállyal, 2012. január 1-jétől legyen alkalmazandó. A megállapodás rendelkezni fog az ideiglenes alkalmazása alatt megkezdett, folyamatban lévő projektekhez és tevékenységekhez kapcsolódó források visszatérítéséről és a jogi következményekről, amennyiben a felek egyike nem köti meg a megállapodást.

               3. A megállapodás azon feltételeinek, amelyek az Euratom pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkoznak, teljes mértékben összhangban kell lenniük az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásban
                  11
                az EU pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozóan előírt rendelkezésekkel.

               4. A megállapodás feltételei összhangban lesznek az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i tanácsi rendelettel
                  12
               .

               5. A megállapodásnak rendelkeznie kell az Euratom pénzügyi érdekeinek a pénzügyi adatok közlése, a pénzügyi ellenőrzések, a csalás elleni helyszíni adminisztratív vizsgálatok, az igazgatási segítségnyújtás és a pénzbehajtás tekintetében történő megfelelő védelméről. Amennyiben szükséges, a megállapodásnak célul kell kitűznie az olyan, adózással és társadalombiztosítással kapcsolatos akadályok megszüntetését is, amelyek abból erednek, hogy a megállapodás szerinti kutatási projektekben különböző országokból származó kutatók vesznek részt, különös tekintettel a Közös Kutatóközpont személyzetére, amely az Európai Unió személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozik.

                     (1)
                  HL L …..

                     (2)
                  HL L 242, 1978.9.4., 2. o.

                     (3)
                  HL L 313, 1985.11.22., 6. o.

                     (4)
                  A 2006/970/Euratom tanácsi határozat, HL L 400., 2006.12.30., 60. o.

                     (5)
                  COM(2011)71, COM(2011)72, COM(2011)73, COM(2011)74.

                     (6)
                  Hiv. Tanács 17503/11 – a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

                     (7)
                  Hiv. Tanács 17504/11 – a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

                     (8)
                  Hiv. Tanács 17505/11 – a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

                     (9)
                  Hiv. Tanács 17506/11 – a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

                     (10)
                  Hiv. Tanács 17503/11 – a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

                     (11)
                  HL L 189, 2007.7.20., 24–39. o.

                     (12)
                  Hiv. Tanács 17506/11 – a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006SC0285

Ajánlás a Tanács határozata az EK-Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban, Németországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésére irányuló intézkedések meghozatalára történő felszólításáról  /* SEC/2006/0285 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 1.3.2006SEC(2006) 285 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAaz EK-Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban, Németországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésére irányuló intézkedések meghozatalára történő felszólításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA TÚLZOTT HIÁNY NÉMETORSZÁGBANA túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet [1] szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi.Miután 2002-ben a költségvetési hiány bizonyítottan meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket, valamint a Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2003. január 21-én úgy határozott, hogy Németországban túlzott hiány áll fenn (a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése) [2] . Továbbá, a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglaltak szerint és a Bizottság ajánlása alapján a Tanács ugyanazon a napon elfogadta a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlását a túlzott hiány állapotának megszüntetése céljából. Ebben az ajánlásában a Bizottság felszólította „ a német kormányt, hogy minél hamarabb vessen véget a túlzott hiány jelenlegi állapotának, összhangban az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével ”, ami azt jelenti, hogy 2004-re a hiányt a GDP 3 %-a alá kell csökkenteni. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. A 2004. december 14-i bizottsági közlemény[3] megállapításai alapján, amelyekkel a Tanács 2005. január 18-án egyetértett, a 2003. november 25-i tanácsi következtetések és az Európai Bíróság 2004. július 13-i ítélete által létrehozott egyedi körülmények fényében a 2005. évet kell a túlzott hiány kiigazítására meghatározott releváns határidőnek tekinteni.2005-ben Németországban a költségvetési hiány a GDP 3,3 %-át tette ki az Eurostat által szolgáltatott adatok alapján, amelyek a 3605/93/EK tanácsi rendelet szerinti jelentésre épülnek, melyet Németország a Bizottságnak 2006. február 24-én küldött meg. A 1467/97/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerint, ha Bizottság által szolgáltatott „tényleges adatok” „ azt mutatják, hogy a túlzott hiányt egy résztvevő tagállam a 104. cikk (7) bekezdése alapján kiadott ajánlásokban (…) meghatározott határidőn belül nem igazította ki, a Tanács a 104. cikk (9) bekezdése alapján azonnal határozatot hoz ”, vagyis „ felszólítja a tagállamot, hogy meghatározott határidőn belül tegyen meg a helyzet orvoslásához a Tanács által szükségesnek ítélt hiánycsökkentő intézkedéseket .”A GAZDASÁG ÉS A KÖLTSÉGVETÉS HELYZETE NÉMETORSZÁGBANA Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései szerint a 2005. év hiánya a GDP 3,9 %-a [4] . Változatlan politikát feltételezve, a Bizottság szolgálatai 2006-ra és 2007-re rendre a GDP 3,7 %-ának, illetve 3,3 %-ának megfelelő hiányt jeleznek előre. A reál-GDP növekedését 2005-re 0,8 %-ra, 2006-re 1,2 %-ra, és 2007-re 1,6 %-ra jelzik előre, az előrejelzési időszakban nem teljes mértékben záródó kibocsátási rés mellett.Mindezek fényében, valamint a továbbra is érzékeny gazdasági helyzetre való tekintettel, a 2005. szeptember 18-i választások eredményeként alakult német kormány stratégiát dolgozott ki arra, hogy 2007-re a költségvetési hiányt a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá csökkentse. Az új kormány ennek a konszolidációs stratégiának a végrehajtását már 2005 decemberében elkezdte, az abban előirányzott első intézkedések elfogadásával. 2006. február 22-én a kormány elfogadta a 2006-ra szóló szövetségi költségvetés tervezetét és, emellett törvénytervezetet fogadott el a központi HÉA-kulcs növelésére, 2007. január 1-től 16 %-ról 19 %-ra.2006. február 22-én a Szövetségi Statisztikai Hivatal nyilvánosságra hozta a GDP- növekedés 2005-re vonatkozó adatát, ami 0,9 %. Az Eurostat által szolgáltatott adatok szerint 2005-ben Németországban az általános költségvetési hiány a GDP 3,3 %-át tette ki. Ezek az adatok, amelyek megbízhatósága további értékelés tárgyát képezi, a 3605/93/EK tanácsi rendelet szerinti, előzetes adatokra épülnek, amelyeket Németország 2006. február 24-én küldött meg a Bizottságnak. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésétől való eltérést nagy mértékben 2005 végére a bevételek vártnál jobb alakulása magyarázza.A Bizottság szolgálatainak közbenső, 2006. február 21-én megjelent előrejelzése 2006-ra a reál-GDP növekedését 1,5 %-osra tervezi, ami kis mértékben meghaladja az alacsony potenciális növekedési rátát. Megállapítandó, hogy ez az előrejelzés felfelé torzul a HÉA-kulcs tervezett emelésével szemben várható hazai kereslet alakulásával. Figyelembe véve a gazdasági következményeket, a GDP növekedés mértéke 2007-re a jelenlegi becslések szerint várhatóan 1 % körüli.A fenti makrogazdasági előrejelzéssel összhangban a nominális hiány 2006-ban várhatóan kissé a GDP 3 %-a fölött marad, de 2007-re egyértelműen a referenciaérték alá csökken. A strukturális hiány (vagyis ciklikus hatásoktól megtisztítva, az egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint 2005 és 2006 között a GDP százalékában mérve nagyjából változatlan marad, és 2007-re a GDP legalább 1 %-ával szűkül.A KÖLTSÉGVETÉSI POLITIKÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK 2007-IG, ÉS AZ AZUTÁNI ÉVEKREAz 1467/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint ” a felszólításban a Tanács előírja a tagállamnak az egyszeri és ideiglenes intézkedésektől megtisztított, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegének a GDP legalább 0,5 % -át kitevő éves javulásának elérését a túlzott hiány felszólításban szereplő határidőn belüli kiigazításának biztosítása érdekében .”Németországban a túlzott hiány határozott kiigazítása alapvető fontosságú, tekintve az alacsony növekedési potenciált, valamint a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt kihívásait. Továbbá, a folyamatosan fennálló költségvetési egyensúlytalanságok előnytelenül hatnak a gazdaságba vetett bizalomra, és végső soron a kibocsátás növekedésére. A költségvetési egyensúlytalanságok ellenőrzésének biztosítását célzó költségvetési konszolidációs stratégiát beépítették az átfogó munkaprogramba, melyet a német kormány 2005 novemberében hagyott jóvá. Végrehajtása jól halad előre. A konszolidációs stratégia strukturális értelemben vett, egy százalékponttal egyenlő, vagy azt meghaladó, 2007-re megvalósuló költségvetési kiigazítást tervez. Az a tény, miszerint a bemutatott stratégia 2006-ban csak korlátozott hatásokat eredményez, részben tükrözi, hogy a már végrehajtott intézkedések valamennyi hatása csak megkésve jelentkezik. A 2006-ra és 2007-re tervezett strukturális költségvetési kiigazítás a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival összhangban állónak tekinthető, beleértve az egyszeri és ideiglenes intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegnek a GDP legalább 0,5 %-át kitevő éves javulásának elérésére vonatkozó minimális értéket. A fent bemutatott növekedési forgatókönyv alapján a tervezett kiigazításnak elégségesnek kell lennie a túlzott hiány folyamatos és fenntartható kiigazításához, és összhangban kell állna a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel.Ezen tényezők fényében úgy tűnik, hogy a túlzott hiányt legkésőbb 2007-ig kell kiigazítani. A strukturális javulásnak a GDP 0,5 %-ában meghatározott éves minimális értékét kumulatív értelemben 2006-ban és 2007-ben be kell tartani.* * *A fenti megállapítások tekintetében a Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy a 104. cikk (9) bekezdése értelmében szólítsa fel Németországot, hogy tegye meg a Tanács által a túlzott hiány állapotának legkésőbb 2007-ig történő, folyamatos és fenntartható orvoslásához szükségesnek ítélt hiánycsökkentő intézkedéseket. A hiányt legkésőbb 2007-re folyamatosan a GDP 3 %-a alá csökkentő hiteles kiigazítási pálya megköveteli Németországtól, hogy a Bizottság szolgálatainak 2006. februári növekedési forgatókönyve alapján biztosítsa a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (az egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) egy százalékponttal történő kumulatív javulását 2006-ban és 2007-ben. Németországnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetésben megállapított középtávú célkitűzés felé vezető költségvetési konszolidáció fenntartható legyen a strukturális hiánynak évente a GDP legalább 0,5 %-os csökkentésén keresztül, a túlzott hiány kiigazítását követően. A Bizottság továbbá ajánlja, hogy Németország 2006. [július 14]-e előtt jelentést küldjön, amelyben bemutatja a javasolt tanácsi határozatnak való megfelelést szolgáló intézkedéseket. Különös tekintettel, a jelentésnek tartalmaznia kell 2006-ra és 2007-re vonatkozóan a túlzott hiány kiigazítására tett intézkedések költségvetésre gyakorolt hatásait, valamint a feltételezett makrogazdasági forgatókönyvet veszélyeztető lehetséges kockázatokat. A Bizottság ezt a jelentést elemezni fogja a túlzott hiány kiigazításának irányába tett haladás értékelése céljából. A Bizottság javasolja továbbá, hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban kérjenek Németországtól további jelentéseket, meghatározott ütemezés szerint.AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAaz EK-Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban, Németországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésére irányuló intézkedések meghozatalára történő felszólításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (9) bekezdésére,tekintettel a Bizottság 104. cikk (9) bekezdés szerinti ajánlására,mivel:1.  A Szerződés 104. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt;2.  A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás feltételeit megerősítő, valamint a munkahelyteremtést elősegítő, fenntartható és jelentős növekedés eszközeként. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet [5] .3.  Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalása [6] ünnepélyesen felkéri valamennyi részes felet - azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot - a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú és időben történő végrehajtására.4.  A 2003. január 21-i 2003/89/EK tanácsi határozattal [7] a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban megállapították, hogy Németország esetében túlzott hiány áll fenn.5.  2003. január 21-én a Tanács, összhangban a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével Németországhoz ajánlást intézett, amelyben felszólította Németországot, hogy lehetőleg minél hamarabb, de legkésőbb 2004-re vessen véget a túlzott hiánynak. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. A 2004. december 14-i bizottsági közlemény[8] megállapításai alapján, amelyekkel a Tanács 2005. január 18-án egyetértett, a 2003. november 25-i tanácsi következtetések és az Európai Bíróság 2004. július 13-i ítélete által létrehozott egyedi körülmények fényében a 2005. évet kell a túlzott hiány kiigazítására meghatározott releváns határidőnek tekinteni.6.  Németországban a költségvetési hiány 2002 óta jóval a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték fölött volt. Az adósság/GDP arány a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatti 2001. évi értékről a tervek szerint 2006-ra a GDP 69 %-ára emelkedik.7.  Az Eurostat által szolgáltatott adatok szerint 2005-ben Németországban az általános költségvetési hiány a GDP 3,3 %-át tette ki. Ezek az adatok, amelyek megbízhatósága további értékelés tárgyát képezi, az 1993. november 22-i, az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 3605/93/EK tanácsi rendelet [9] szerint szolgáltatott, előzetes adatokra épülnek, amelyeket Németország 2006. február 24-én küldött meg a Bizottságnak. Továbbá, a jelenleg rendelkezésre álló információ alapján, figyelembe véve a német kormány által ezeddig elfogadott költségvetési terveket, a Bizottság szolgálatai szerint a költségvetési hiány 2006-ban a Szerződésben meghatározott referenciaérték felett marad, ami megerősíti, hogy a túlzott hiányt nem igazították ki.8.  A 1467/97/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerint, ha a tényleges adatok a 3605/93/EK rendelet alapján azt mutatják, hogy a túlzott hiányt egy résztvevő tagállam a 104. cikk (7) bekezdése alapján kiadott ajánlásban meghatározott határidőn belül nem igazította ki, a Tanács a 104. cikk (9) bekezdése alapján azonnal határozatot hoz, vagyis felszólítja a tagállamot, hogy meghatározott határidőn belül tegyen meg a helyzet orvoslásához a Tanács által szükségesnek ítélt hiánycsökkentő intézkedéseket.9.  A Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései szerint a 2005. év hiánya a GDP 3,9 %-a [10] . Változatlan politikát feltételezve, a Bizottság szolgálatai 2006-ra és 2007-re rendre a GDP 3,7 %-ának, illetve 3,3 %-ának megfelelő hiányt jeleznek előre. A reál-GDP növekedését 2005-re 0,8 %-ra, 2006-re 1,2 %-ra, és 2007-re 1,6 %-ra jelzik előre, az előrejelzési időszakban nem teljes mértékben záródó kibocsátási rés mellett. Mindezek fényében, valamint a továbbra is érzékeny gazdasági helyzetre való tekintettel, a 2005. szeptember 18-i választásokat követően alakult német kormány stratégiát dolgozott ki arra, hogy 2007-re a költségvetési hiányt a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá csökkentse. Az új kormány ennek a konszolidációs stratégiának a végrehajtását már 2005 decemberében elkezdte, az abban előirányzott első intézkedések elfogadásával. 2006. február 22-én a kormány elfogadta a 2006-ra szóló szövetségi költségvetés tervezetét és, emellett törvénytervezetet fogadott el a központi HÉA-kulcs növelésére, 2007. január 1-től 16 %-ról 19 %-ra.10.  2006. február 22-én a Szövetségi Statisztikai Hivatal nyilvánosságra hozta 2005-re vonatkozóan a GDP növekedés és a költségvetési hiány adatait, amelyek rendre a GDP 0,9 %-át, illetve 3,3 %-át teszik ki. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésétől való eltérést nagy mértékben 2005 végére a bevételek vártnál jobb alakulása magyarázza. A Bizottság szolgálatainak közbenső, 2006. február 21-én megjelent előrejelzése 2006-ra a reál-GDP növekedését 1,5 %-ra tervezi, ami kis mértékben meghaladja az alacsony potenciális növekedési rátát. Megállapítandó, hogy ez az előrejelzés felfelé torzul a HÉA-kulcs tervezett emelésével szemben várható hazai kereslet alakulásával. Figyelembe véve a gazdasági következményeket, a GDP növekedés mértéke 2007-re a jelenlegi becslések szerint várhatóan 1 % alatti. A fenti makrogazdasági előrejelzéssel összhangban a nominális hiány 2006-ban várhatóan kissé a GDP 3 %-a fölött marad, de 2007-re egyértelműen a referenciaérték alá csökken. A strukturális hiány (vagyis ciklikus hatásoktól megtisztított értelemben, az egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint 2005 és 2006 között a GDP százalékában mérve nagyjából változatlan marad, és 2007-re a GDP legalább 1 %-ával szűkül.11.  A túlzott hiány kiigazítására vonatkozó határidő meghatározásakor a következő tényezőket kell figyelembe venni. Először, a költségvetés végrehajtás alatt álló kiigazítása átfogó stratégia részét képezi, a tervezett intézkedések az elfogadási folyamatban megfelelően előrehaladottak, ami csökkenti a bizonytalanságot a konszolidáció hatékonysága tekintetében. Másodszor, a strukturális hiány csökkentésének 2006-ra várható korlátozott hatásai azt mutatják, hogy legalábbis részben néhány, már végrehajtott intézkedés valamennyi hatása csak megkésve mutatkozik. Harmadszor, a 2006-ra és 2007-re a kormány által tervezett, a GDP legalább 1 %-ában elrendelt strukturális kiigazítás a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival összhangban állónak tekinthető, beleértve az egyszeri és ideiglenes intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegnek a GDP legalább 0,5 %-át kitevő éves javulásának elérésére vonatkozó minimális értéket. A (10) bekezdésben bemutatott általános makrogazdasági előrejelzés alapján az ilyen kiigazítás elégséges lenne a túlzott hiány tartós és fenntartható módon történő kiigazítására.12.  Ezen tényezők fényében úgy tűnik, hogy a túlzott hiányt legkésőbb 2007-ig kell kiigazítani. A strukturális egyenleg éves javulásának a GDP 0,5 %-ában meghatározott minimális értékét 2006-ban és 2007-ben kumulatív értelemben be kell tartani.13.  A Szerződés 104. cikke (9) bekezdésének második albekezdése szerint a Tanács kéri Németországtól, hogy egy meghatározott ütemezés szerint jelentéseket nyújtson be annak érdekében, hogy felülvizsgálhassa az ezen határozatnak való megfelelést szolgáló, kiigazításra irányuló erőfeszítéseit. Németországnak legkésőbb 2006. [július 14-ig] jelentést kell küldenie a Bizottságnak, amelyben bemutatja az ezen határozatnak való megfelelést szolgáló tervbe vett intézkedéseket. Különös tekintettel, a jelentésnek tartalmaznia kell 2006-ra és 2007-re vonatkozóan a túlzott hiány kiigazítására tett intézkedések költségvetés alakulására gyakorolt mennyiségi hatásainak költségvetési értékelését, valamint a feltételezett makrogazdasági forgatókönyvhöz kapcsolódó lehetséges kockázatokat. A Bizottság ezt a jelentést elemezni fogja a túlzott hiány kiigazításának irányába tett haladás értékelése céljából. Németországnak további jelentéseket kell küldenie a 3605/93/EK rendelet 4. cikkében előírt, a költségvetési hiányokra és államadósságok szintjére irányuló adatszolgáltatásokra megszabott határidőkkel összhangban.14.  A kiigazítási intézkedéseknek biztosítaniuk kell a költségvetési egyenleg tartós javulását. Németországnak a strukturális értelemben véve kiegyensúlyozott költségvetésben megállapított középtávú célkitűzéséhez vezető fenntartható költségvetési konszolidáció biztosítása érdekében a túlzott hiány kiigazítását követően a strukturális hiánynak évente a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő csökkentése szükséges.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk1. Németországnak minél hamarabb, de legkésőbb 2007-ig meg kell szüntetnie a jelenlegi túlzott hiány állapotát.2. 2006-ban és 2007-ben Németországnak biztosítania kell az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegének legalább egy százalékpontot kitevő kumulatív javulását.2. cikk1. Németországnak legkésőbb 2006. [július 14]-ig a Bizottságnak jelentést kell küldenie, amelyben bemutatja a jelen határozatnak való megfelelést szolgáló intézkedéseket. A Bizottság ezt a jelentést elemezni fogja a túlzott hiány kiigazításának irányába tett haladás értékelése céljából.2. Németországnak a Bizottságnak további jelentéseket kell küldenie [2006. október 1-ig, 2007. április 1-ig, 2007. október 1-ig és 2008. április 1-ig], amelyekben megvizsgálja az ezen határozatnak való megfelelésben tett haladást.3. cikkNémetországnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetésben megállapított középtávú célkitűzés felé vezető költségvetési konszolidáció fenntartható legyen a strukturális hiánynak évente a GDP legalább 0,5 %-os csökkentésén keresztül, a túlzott hiány kiigazítását követően.4. cikkE határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részéről [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[2] A Németország esetében a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum megtalálható a következő honlapon:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[3] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően , COM(2004) 813.[4] Ez az adat nagyjából megfelel a német hatóságok által szeptember 1-én bejelentett adatnak (a GDP 3,7 %-a), a legfőbb eltérés a volt postai alkalmazottak nyugdíjhivatala által végzett értékpapírosítás, amelyet az őszi előrejelzésben nem tekintettek hiánycsökkentő intézkedésnek.[5] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[6] HL C 236., 1997.8.2., 1. o.[7] HL L 34., 2003.2.11., 16. o.[8] A Bizottság közleménye a Tanácsnak: Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően , COM(2004) 813.[9] HL L 332., 1993.12.31., 7. o.[10] Ez nagyjából megfelelt a német hatóságok által szeptember 1-én bejelentett adatnak (a GDP 3,7 %-a), a legfőbb eltérés a volt postai alkalmazottak nyugdíjhivatala által végzett értékpapírosítás, amelyet az őszi előrejelzésben nem tekintettek hiánycsökkentő intézkedésnek.


title: Javaslat a Tanács határozata túlzott hiány fennállásáról Portugáliában(az EK-Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelő előterjesztés)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC0992

Javaslat a tanács határozata túlzott hiány fennállásáról Portugáliában(az EK-Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelő előterjesztés)  /* SEC/2005/0992 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.7.2005SEC(2005) 992 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAtúlzott hiány fennállásáról Portugáliában(az EK-Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelő előterjesztés)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS2005. június 9-én Portugália megküldte a 2005–2009 közötti időszakot lefedő stabilitási programjának legutóbbi aktualizált változatát. Az aktualizálás bemutatja a Szerződésben foglalt, a GDP 3 %-át kitevő referenciaértéket meghaladó általános költségvetési hiányt felmutató, 2005–2007-re vonatkozó terveket. Különösen, a 2004-ben bejelentett 2,9 %-os deficit eredményt követően[1], Portugália 2005-re a GDP 6,2 %-át kitevő költségvetési hiányt tervez, amelyet 2006-ban a GDP 4,8 %-ára, 2007-ben 3,9 %-ra és 2008-ban 2,8 %-ra csökkent. Ugyanezekre az évekre vonatkozóan a GDP-arányos adóssághányad 2007-ben tovább növekszik a GDP 67,8 %-ára a 2004-ben bejelentett 61,9 %-ról.A túlzott hiány esetén követendő eljárás (THE) alkalmazására a Szerződés 104. cikke és a „túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló, 1467/97/EK tanácsi rendelet az irányadó, amely része a Stabilitási és Növekedési Paktumnak[2]. Értékelésében a Bizottság tekintetbe vette a 2005. március 20-én kelt, Európai Tanácsnak készített, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” címet viselő Ecofin jelentést, melyet a Tanács 2005. március 22-én hagyott jóvá[3].A Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentés a hiány- és adósságkritériumokra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelményeknek való megfelelés kérdését vizsgálta.A 2005. évre tervezett költségvetési hiány, melyet a portugál stabilitási program 2005 júniusi aktualizálása tartalmaz, nem közelíti meg, hanem meghaladja a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Továbbá, a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaértéket meghaladó hiány nem tekinthető kivételesnek és átmenetinek. Míg a GDP-növekedési ráta 2000 óta jelentősen csökkent, a gazdaság 2004-ben visszatért a növekedéshez, valamint a Bizottság szolgálatai által készített 2005 tavaszára vonatkozó előrejelzései és a 2005 júniusi aktualizált stabilitási program szerint várható, hogy a gazdaság fokozatos, de visszafogott növekedési trendet követ majd a következő években. Ezen túlmenően, bár a negatív kibocsátási rés jelentős, és a következő években nem várható annak szűkülése, a költségvetési egyenleg eltérése nem áll arányban a kibocsátási rés legutóbbi szélesedésével. Emiatt, a referenciaérték túllépése nem tekinthető súlyos gazdasági visszaesés eredményének. Nem tekinthető a referenciaérték túllépése átmenetinek sem, mivel a Bizottság szolgálatainak 2005 tavaszára szóló előrejelzései szerint a költségvetési hiány hányada várhatóan jelentős mértékben meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket 2006-ban is, amikor is gazdaság fokozatos fellendülése várható. Valóban, a portugál stabilitási program 2005 júniusi aktualizálása a költségvetési hiány következő évek alatti csökkenését vetíti előre, azonban 2007-ig túllépi a referenciaértéket. Mindez azt sejteti, hogy a hiánykritériumra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelmények nem teljesülnek.A GDP-arányos adóssághányad 2003-ban meghaladta a Szerződésben foglalt 60 %-os referenciaértéket, 2004-ben 61,9 %-ra emelkedett, amely 2000 óta a GDP kb. 8,5 százalékpontos növekedésének felel meg. Az adóssághányad emelkedése az igen alacsony elsődleges többlettel – illetve egyes évek elsődleges hiányával –, a jelentős mértékű adósság-hiány kiigazításokkal, amelyek adósságot növelő, vonal alatti műveletei felőrölték a jelentős privatizációs bevételeket a legtöbb évben, valamint az alacsony mértékű nominális GDP növekedéssel magyarázható. A 2005 júniusi aktualizált stabilitási programban foglalt, 2005–2007-re vonatkozó adósságcélok, melyek nagyjából megfelelnek a Bizottság szolgálatainak 2005 tavaszára vonatkozó előrejelzéseinek, jelentősen növekvő adóssághányadot, valamint annak 2007-ben majdnem 68 %-os csúcsértékét sejtetnek. Ez ellentétes a Szerződés azon követelményével, amely szerint a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték túllépése esetén „az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez”. Mindez azt sejteti, hogy az adósságkritériumra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelmények nem teljesülnek.A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésében a Bizottság elemezte a gazdaság és a költségvetés középtávú helyzetével összefüggő, érdemleges tényezőket, illetve Portugália államháztartásának értékelése vonatkozásában érdemlegesnek tűnő más tényezőket is.Március 20-i jelentésében a Tanács hangsúlyozta, hogy a túlzott hiány fennállását megállapító határozatot – beleértve a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 104. cikk (4) bekezdés szerinti véleményét, a Bizottság 104. cikk (5) bekezdés szerinti véleményét, valamint a Tanács 104. cikk (6) bekezdés szerinti határozatát is – eredményező lépések érdemleges tényezőinek figyelembe vétele „teljes mértékben attól a meghatározó elvtől függ, mely szerint az érdemleges tényezők figyelembevételét megelőzően, a referenciaérték túllépése átmeneti, és a hiány a referenciaértékhez közeli.” Portugália esetén ez a feltétel nem teljesül: a 2005-re tervezett hiány nem közelíti meg a referenciaértéket, valamint a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek, mivel a költségvetési hiányt három évre a GDP 3 %-a fölöttire tervezik. Emiatt, a 104. cikk (5) bekezdése szerinti bizottsági vélemény, valamint a 104. cikk (6) bekezdése szerinti tanácsi határozat céljából Portugália esetében más érdemleges tényezőket nem vesznek figyelembe.A Szerződés 104. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy „a 114. cikkben említett bizottság (vagyis a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) véleményezi a Bizottság jelentését”. A bizottság 2005. július 4-én adta ki véleményét, amely összhangban áll a Bizottság jelentésében szereplő értékeléssel. Különösen, 2005. július 4-én kelt véleményében a bizottság megállapította, hogy „Portugáliában a költségvetés 2005-re tervezett alakulása nem tesz eleget a 104. cikk második albekezdésében foglalt kritériumoknak”. A bizottság megítélése szerint a 2005-re tervezett hiány nem közelíti meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, és a referenciaértéket meghaladó mértéke nem tekinthető kivételesnek vagy átmenetinek. Az államadósság meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és a tervek szerint a következő két év alatt tovább fog emelkedni. A bizottság továbbá megállapította, hogy a következő 2-3 évre vonatkozó gazdasági előrejelzések gyengék maradnak, és hangot adott a strukturális hiány magas szintjét és annak trendjét illető aggodalmának. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság valamennyi érdemleges tényezőt megvizsgált, azonban megállapította, hogy értékelésében ezeket nem veszi figyelembe.A Bizottság saját jelentésének és a bizottság véleményének figyelembevételét követően, úgy ítéli meg, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. Ennek a véleménynek, amelyet a Bizottság 2005. július 20-án fogadott el, a Tanács a címzettje, a Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének megfelelően. A Bizottság javasolja, hogy a Tanács hozza meg a megfelelő határozatot, a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően, és csatolja ajánlását az erre vonatkozó határozathoz. Ezen kívül a Bizottság csatoltan benyújtja a Tanácsnak a Portugáliának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlását, a túlzott hiány fennállásának megszüntetésére, a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAtúlzott hiány fennállásáról Portugáliában(az EK-Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelő előterjesztés)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikke (6) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,tekintettel a Portugália által tett észrevételekre,mivel:1.  A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt;2.  A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként.3.  A 104. cikk szerinti, a túlzott hiány esetén követendő eljárás előírja a túlzott hiány fennállásáról szóló határozatot; a Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról, szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás megvalósítására. A 475/2000/EK tanácsi rendelettel[4] és a 351/2002/EK bizottsági rendelettel[5] módosított 3605/93/EK tanácsi rendelet[6] állapítja meg a részletes szabályokat és fogalommeghatározásokat az említett Jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazásához;4.  A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése megköveteli, hogy a Bizottság véleményt juttasson el a Tanácshoz, ha az egyik tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A Bizottság megküldte ezt a véleményt Portugáliáról a Tanácsnak, 2005. július 20-án. Miután megvizsgálta a 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint figyelembe véve a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét, a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy túlzott hiány áll fenn Portugáliában. Értékelése elvégzése során a Bizottság figyelembe vette a 2005. március 20-i, az Európai Tanács részére készített, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” címet viselő Ecofin jelentést, melyet a Tanács 2005. március 22-én hagyott jóvá[7].5.  A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy a Tanács, mielőtt túlzott hiány fennállásáról határozna egy általános értékelést követően, megfontolja az érintett tagállam esetleges észrevételeit. Portugália esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.6.  A portugál stabilitási program 2005 júniusi aktualizálása szerint a 2005-re tervezett általános költségvetési hiány a GDP 6,2 %-a. Ez a hiány nem közelíti meg, hanem meghaladja a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A referenciaértéket túllépő hiány nem tekinthető a portugál hatóságok hatáskörén kívüli szokatlan esemény, sem pedig súlyos gazdasági visszaesés eredményének. Míg a GDP-növekedési ráta 2000 óta jelentősen csökkent, a gazdaság 2004-ben visszatért a növekedéshez, valamint a Bizottság szolgálatai által készített 2005 tavaszára vonatkozó előrejelzései és a 2005 júniusi aktualizált stabilitási program szerint várható, hogy a gazdaság fokozatos, de visszafogott növekedési trendet követ majd a következő években. Ezen túlmenően, bár a negatív kibocsátási rés jelentős, és a következő években nem várható annak szűkülése, a költségvetési egyenleg eltérése nem áll arányban a kibocsátási rés legutóbbi szélesedésével. Emiatt, a referenciaérték túllépése nem tekinthető súlyos gazdasági visszaesés eredményének. A Bizottság szolgálatainak 2005 tavaszára szóló előrejelzései szerint a költségvetési hiányhányad várhatóan jelentős mértékben meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértékét 2006-ban is, amikor is a gazdaság fokozatos fellendülését várják. Valóban, a portugál stabilitási program 2005 júniusi aktualizálása a költségvetési hiány következő évek alatti csökkenését vetíti előre, azonban 2007-ig túllépi a referenciaértéket. Emiatt, a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek. Mindez azt sejteti, hogy a hiánykritériumra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelmények nem teljesülnek.7.  A GDP-arányos adóssághányad 2003-ban meghaladta a Szerződésben foglalt 60 %-os referenciaértéket, 2004-ben 61,9 %-ra emelkedett, amely 2000 óta a GDP kb. 8,5 százalékpontos növekedésének felel meg. Az adóssághányad növelését az igen alacsony elsődleges többlet, az adósságot növelő jelentős mértékű adósság-hiány kiigazítások, valamint az alacsony mértékű névleges GDP-növekedés magyarázza. Ezen túlmenően, a 2005 júniusi aktualizált stabilitási programban foglalt, 2005–2007-re tervezett adósságcélok – melyek nagyjából megfelelnek a Bizottság szolgálatainak 2005 tavaszára vonatkozó előrejelzéseiben foglaltaknak – jelentősen növekvő adóssághányadot, valamint annak 2007-ben majdnem 68 %-os csúcsértékét sejtetik. Ez ellentétes a Szerződés azon követelményével, amely szerint a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték túllépése esetén „az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez”. Mindez azt jelzi, hogy az adósságkritériumra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelmények nem teljesülnek.8.  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” címet viselő, 2005. március 20-i, a Tanács által 2005. március 22-én jóváhagyott Ecofin jelentés szerint, a 104. cikk (6) bekezdése szerinti, a túlzott hiány fennállásának megállapításáról szóló tanácsi határozat meghozatalakor más érdemleges tényezők figyelembe vétele „teljes mértékben attól az átfogó elvtől függ, mely szerint más érdemleges tényezők figyelembevételét megelőzően, a referenciaérték túllépése átmeneti, és a hiány a referenciaértékhez közeli.” Portugália esetében ez a feltétel nem teljesül. Emiatt, a 104. cikk (6) bekezdése szerinti tanácsi vélemény céljából Portugália esetében más érdemleges tényezőket nem vesznek figyelembe.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz általános értékelés alapján megállapítást nyert, hogy túlzott hiány áll fenn Portugáliában.2. cikkE határozat címzettje a Portugál Köztársaság.Kelt Brüsszelben,A Tanács részéről [1] Az adatok jelenleg az Eurostat és a portugál statisztikai hatóságok közötti megbeszélések tárgyát képezik.[2] HL L 209., 1997.8.2.[3] Lásd a 2005. március 22-23 közötti brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseit (7619/05) és az (Ecofin) Tanács Európai Tanácsnak készített 2005. március 20-i jelentését (7423/05).[4] HL L 58., 2000.3.3., 1. o.[5] HL L 55., 2002.2.26., 23. o.[6] HL L 332., 1993.12.31., 7. o.[7] Lásd a 2005. március 22-23 közötti brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseit (7619/05) és az (Ecofin) Tanács Európai Tanácsnak készített 2005. március 20-i jelentését (7423/05).


Ajánlás a Tanács határozata a franciaországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2003/487/EK határozat hatályon kívül helyezéséről