				|

		52012PC0389

			Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött (a csatolt függelékben említett) megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést[1] 2011. december 9-én írták alá.
2.           A Horvát Köztársaság
csatlakozási feltételeiről szóló csatlakozási okmány 6. cikkével
összhangban Horvátország vállalja, hogy csatlakozik a jelenlegi tagállamok és
az Unió által egy vagy több harmadik országgal, vagy egy nemzetközi
szervezettel kötött vagy aláírt megállapodásokhoz. Ugyanezen rendelkezés
értelmében, Horvátországnak az e megállapodásokhoz való csatlakozásáról az e megállapodásokhoz
csatolt és az érintett harmadik országgal vagy országokkal, illetve nemzetközi
szervezettel a Tanács által a tagállamok nevében egyhangúlag eljárva kötött
jegyzőkönyvben kell megállapodni. E jegyzőkönyvekről[2] a Bizottság a Tanács által egyhangúlag jóváhagyott tárgyalási
irányelvek alapján és a tagállamok képviselőiből álló
bizottsággal konzultálva folytat tárgyalásokat, és a Tanács köt róluk
megállapodást.
3.           E célból a Bizottságnak
ajánlást kell benyújtania a Tanácshoz egy olyan határozat elfogadásáról, mely a
Bizottságot az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy
vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött
megállapodások kiigazítására irányuló (az ajánlástervezethez csatolt mellékletben
említett) tárgyalások megkezdésére hatalmazza fel, a Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozására tekintettel. A Bizottságot fel kell
hatalmazni, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében, – az Európai Unióhoz
történő csatlakozásról szóló szerződés hatálybalépése esetén – a
Horvát Köztársaságot is beleértve, tárgyalásokat folytasson ezekről a
kiigazításokról.
4.           Tekintettel a Horvát
Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására, az Európai Unió,
illetve az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország,
vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött egyes preferenciális
megállapodások módosítását kell kezdeményezni.
5.           A tárgyalási irányelvekhez
tartozó 1. függelék, melyet a tanácsi határozattervezethez csatoltak, az
Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint harmadik országok
között megkötött megállapodásoknak olyan, nem kimerítő felsorolását
tartalmazza, melyet a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozására tekintettel esetleg módosítani kell.
6.           A tárgyalási irányelvekhez
tartozó 2. függelék egy tájékoztató jellegű jegyzéket tartalmaz olyan
„ágazati” megállapodásokról, amelyek a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozására tekintettel szintén módosításra szorulhatnak.
7.           A tárgyalási irányelvekhez
tartozó 3. függelék olyan kereskedelmi megállapodásokról tartalmaz tájékoztató
jellegű jegyzéket, amelyeket az Európai Unió harmadik országokkal és
nemzetközi szervezetekkel esetleg még 2013. július 1-je - a Horvát
Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának várható időpontja
- előtt aláír. Aláírásukat követően ezeket a megállapodásokat is
módosítani kell majd, tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozására.
8.           A függelékekben felsorolt
megállapodások némelyike olyan intézményi szerveket hoz létre, amelyek
valamennyi szerződő félre nézve kötelező erejű
határozatokat fogadhatnak el. A Tanács által elfogadott meghatalmazás azokra a
határozatokra is ki kell, hogy terjedjen.
A Bizottság ezért azt javasolja a
Tanácsnak, hogy:
–
fogadja el a mellékelt határozatot, amely
felhatalmazást ad a fent említett, az Európai Unió vagy az Európai Unió és
tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet
által aláírt vagy megkötött megállapodások kiigazítására irányuló tárgyalások
megkezdésére, tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozására,
–
adjon ki tárgyalási irányelveket a határozathoz
mellékelve,
–
jelöljön ki egy különbizottságot, amellyel a
tárgyalások folytatása során egyeztetni kell.
2012/0189 (NLE)
Ajánlás
A TANÁCS HATÁROZATA
az Európai Unió vagy az Európai Unió és
tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet
által aláírt vagy megkötött (a csatolt függelékben említett) megállapodásoknak
a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való
tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való
felhatalmazásról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke
(3) és (4) bekezdésére,
tekintettel a Belga Királyság, a Bolgár
Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi
Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol
Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság,
a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság,
a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság,
a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királysága (az Európai Unió tagállamai) és a Horvát
Köztársaság között, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló, 2011. december 9-én aláírt szerződésre[3] és különösen annak
3. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a Horvát Köztársaság
csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló
szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és
az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló
okmányra[4]
és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
Mivel az Európai Uniónak Horvátországgal
történő bővítésére való tekintettel az Európai Unió, vagy az Európai
Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi
szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodások kiigazítására irányuló
tárgyalásokat kell kezdeni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az
Európai Unió és tagállamai nevében – az Európai Unióhoz történő
csatlakozásról szóló szerződés hatálybalépése esetén – a Horvát
Köztársaságot is beleértve, az Európai Unió, vagy az Európai Unió és tagállamai,
valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt
vagy megkötött megállapodások kiigazítására irányuló tárgyalásokat megkezdje.
2. cikk
A tárgyalási irányelveket a melléklet
tartalmazza. A kiigazítandó megállapodásokat felsoroló tájékoztató jellegű
jegyzéket az ezen irányelvekhez csatolt melléklet tartalmazza.
3. cikk
A tárgyalásokat a [name of the special
committee to be inserted by the Council]-gal kell lefolytatni.
4. cikk
Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
Az Európai Unió vagy az Európai Unió és
tagállamai nevében folytatott, az Európai Unió vagy az Európai Unió és
tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet
által aláírt vagy megkötött megállapodások kiigazítására irányuló tárgyalásokra
vonatkozó irányelvek
A jelen tárgyalási irányelvekhez tartozó 1–3.
függelék tájékoztató jellegű jegyzéket tartalmaz olyan megállapodásokról,
amelyeket a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való
tekintettel ki kell igazítani.
Tekintettel ezekre a megállapodásokra, és
esetleg a jövőben létrejövő, a csatlakozás előtt hatályba
lépő hasonló megállapodásokra, olyan jegyzőkönyvekről kell
tárgyalásokat folytatni, amelyek adott esetben – az új
szerződő fél (Horvátország) csatlakozását figyelembe véve –
előírják a szükséges kiigazításokat.
Ezen túl adott esetben a jelenlegi
kereskedelmi engedményeket felül kell vizsgálni, hogy figyelembe vegyék a
harmadik országok, valamint Horvátország között egyfelől a szokásos
kereskedelmet, másfelől a meglévő engedményeket, tekintettel legalább
ezen hagyományos kereskedelmi kötelékek fenntartására.
Lényegében ezeket a megállapodásokat úgy kell
kiigazítani, hogy Horvátországot felveszik a szerződő felek
listájára, és/vagy kiigazítják valamennyi megállapodás tartalmát, hogy
figyelembe vegyék Horvátország csatlakozását az Európai Unióhoz.
A jegyzőkönyveknek tartalmazniuk kell egy
záradékot arról, hogy a megállapodások módosítása a Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés hatálybalépéséhez
kötött – amelynek várható időpontja 2013. július 1-je.
A tárgyalásokat mielőbb le kell
zárni annak érdekében, hogy a jegyzőkönyvek Horvátország EU-hoz
történő csatlakozásának napján hatályba lépjenek. Abban az esetben, ha a
jegyzőkönyvek a csatlakozás napján nem léphetnek hatályba, ideiglenes
alkalmazást kell előirányozni, figyelembe véve az Európai Unió és az
érintett harmadik országok eljárásait.
1. FÜGGELÉK a
tárgyalási irányelvekhez
Kereskedelmi,
társulási, keret-, partnerségi és együttműködési megállapodások
Dátum szerinti
sorrendben
   || Hivatalos cím || Típus || Aláírás kelte
 1 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság között (*) || Kétoldalú || 2012.5.11.
 2 || Együttműködési megállapodás az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról (*) || Kétoldalú || 2012.3.29.
 3 || Szabadkereskedelmi megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között (*) || Kétoldalú || 2010.10.6.
 4 || Megállapodás a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt és Luxembourgban 2005. június 25-én első alkalommal módosított partnerségi megállapodás második alkalommal történő módosításáról (*) || Többoldalú || 2010.6.22.
 5 || Keretmegállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között (*) || Kétoldalú || 2010.5.10.
 6 || Átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság között (*) || Kétoldalú || 2009.11.9.
 7 || Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás módosításáról (*) || Kétoldalú || 2009.9.11.
 8 || Átmeneti megállapodás az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteinek létrehozásáról || Többoldalú || 2009.8.29.
 9 || Az Európai Közösség és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás || Többoldalú || 2009.7.30.
 10 || Gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló Átmeneti Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az SADC–EPA államok között (*) || Többoldalú || 2009.6.4.
 11 || Egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Közép-Afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás (*) || Kétoldalú || 2009.1.15.
 12 || Átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között (*) || Kétoldalú || 2008.11.26.
 13 || Gazdasági partnerségi megállapodás egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között (*) || Többoldalú || 2008.10.15.
 14 || Együttműködési egyetértési megállapodás a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről || Kétoldalú || 2008.9.17.
 15 || Ideiglenes megállapodás egyrészről az Európai Közösség és másrészről Bosznia és Hercegovina között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről || Kétoldalú || 2008.6.16.
 16 || Egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás (*) || Kétoldalú || 2008.6.16.
 17 || Ideiglenes megállapodás egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Szerb Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről || Kétoldalú || 2008.4.29.
 18 || Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (*) || Kétoldalú || 2008.4.29.
 19 || Stabilizációs és társulási megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság között || Kétoldalú || 2007.10.15.
 20 || Stabilizációs és társulási megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság között || Kétoldalú || 2006.6.12.
 21 || Megállapodás a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodás módosításáról || Többoldalú || 2005.12.22.
 22 || Partnerségi és együttműködési megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 2004.10.11.
 23 || Politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagországai (a Bolíviai Köztársaság, Kolumbia, Ecuador, Peru és a Venezuelai Bolivári Köztársaság) között (*) || Többoldalú || 2003.12.15.
 24 || Politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama között (*) || Többoldalú || 2003.12.15.
 25 || Megállapodás az Európai Közösség és Kanada között a borok és szeszes italok kereskedelméről || Kétoldalú || 2003.9.16.
 26 || Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, valamint másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról || Kétoldalú || 2002.11.18.
 27 || Euro-Mediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról || Kétoldalú || 2002.6.17.
 28 || Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás || Kétoldalú || 2002.4.22.
 29 || Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti euro-mediterrán társulást létrehozó megállapodás || Kétoldalú || 2001.6.25.
 30 || Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás || Kétoldalú || 2001.4.9.
 31 || A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt Partnerségi megállapodás egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között || Többoldalú || 2000.6.23.
 32 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és a Bangladesi Népi Köztársaság között a partnerségről és a fejlesztésről || Kétoldalú || 2000.5.22.
 33 || Megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között a kereskedelmről, fejlesztésről és együttműködésről || Kétoldalú || 1999.10.11.
 34 || Partnerségi és együttműködési megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Türkmenisztán közötti partnerség létrehozásáról (*) || Kétoldalú || 1998.5.25.
 35 || Gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói Egyesült Államok között || Kétoldalú || 1997.12.8.
 36 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és a Jemeni Köztársaság között || Kétoldalú || 1997.11.25.
 37 || Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás || Kétoldalú || 1997.11.24.
 38 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság között || Kétoldalú || 1997.4.29.
 39 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság között || Kétoldalú || 1997.4.29.
 40 || Euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről || Kétoldalú || 1997.2.24.
 41 || Megállapodás egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer-szigetek helyi kormánya között || Kétoldalú || 1996.12.6.
 42 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1996.6.21.
 43 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1996.4.22.
 44 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1996.4.22.
 45 || Társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság között || Kétoldalú || 1996.2.26.
 46 || Régiók közötti együttműködési keretmegállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Dél-amerikai Közös Piac (Mercosur) és részes államai között - Együttes nyilatkozat az Európai Unió és a Mercosur közötti politikai párbeszédről || Többoldalú || 1995.12.15.
 47 || Euro-mediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról || Kétoldalú || 1995.11.20.
 48 || Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás || Kétoldalú || 1995.5.17.
 49 || Partnerségi és együttműködési megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Belarusz Köztársaság között (*) || Kétoldalú || 1995.3.6.
 50 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1995.2.9.
 51 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai és másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1995.1.23.
 52 || Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1994.11.28.
 53 || Partnerségi és együttműködési megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról || Kétoldalú || 1994.6.24.
 54 || Partnerségi és együttműködési megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Ukrajna között || Kétoldalú || 1994.6.14.
 55 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság között a partnerségről és a fejlesztésről || Kétoldalú || 1993.12.20.
 56 || Megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és Mongólia közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködésről || Kétoldalú || 1992.6.16.
 57 || Megállapodás levélváltás formájában az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között– Megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között || Többoldalú || 1990.6.28.
 58 || Együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Öbölmenti Arab Államok Együttműködési Tanácsa Alapokmányának részes államai (Bahrein Állam, az Egyesült Arab Emírségek, Katar Állam, Kuvait Állam, az Ománi Szultánság és a Szaúd-Arábiai Királyság) között || Többoldalú || 1988.6.15.
 59 || Megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a Kínai Népköztársaság közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködésről || Kétoldalú || 1985.5.21.
 60 || Együttműködési megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – között || Többoldalú || 1980.3.7.
 61 || Megállapodás egyrészről az Európai Gazdasági Közösség (EGK), valamint Belgium, Dánia, Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, Írország, Luxemburg, Németországi Szövetségi Köztársaság és Olaszország (tagállamok), másrészről a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (Társulás) között || Többoldalú || 1978.5.2.
 62 || Az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás || Kétoldalú || 1977.1.18.
 63 || Megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között || Kétoldalú || 1973.5.14.
 64 || Megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között || Kétoldalú || 1972.7.22.
 65 || Megállapodás a Svájci államszövetség és az Európai Gazdasági Közösség között || Kétoldalú || 1972.7.22.
 66 || Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között társulást létrehozó megállapodás || Kétoldalú || 1963.9.12.
 (*) Ez a szerződés még nem lépett hatályba.
2. FÜGGELÉK a
tárgyalási irányelvekhez
Az Európai Unió
(vagy korábban az Európai Közösség) és tagállamai által megkötött vegyes
ágazati megállapodások
Dátum szerinti
sorrendben
   || Hivatalos cím || Típus || Aláírás kelte
 1 || Megállapodás az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről (*) || Kétoldalú || 2011.6.29.
 2 || Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légi közlekedési megállapodás (*) || Többoldalú || 2011.6.21.
 3 || Kiegészítő megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izland és harmadrészről a Norvég Királyság között az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között létrejött légi közlekedési megállapodás alkalmazásáról (*) || Többoldalú || 2011.6.21.
 4 || Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás (*) || Kétoldalú || 2010.12.15.
 5 || Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtérről szóló megállapodás (*) || Kétoldalú || 2010.12.2.
 6 || Együttműködési megállapodás az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között a műholdas navigációról (*) || Kétoldalú || 2010.9.22.
 7 || Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv (*) || Kétoldalú || 2010.6.24.
 8 || Légiközlekedési megállapodás Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között (*) || Kétoldalú || 2009.12.17.
 9 || Megállapodás az Európai Közösség és Nepál kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről (*) || Kétoldalú || 2009.1.23.
 10 || Megállapodás az Európai Közösség és Izrael Állam között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről || Kétoldalú || 2008.12.9.
 11 || Megállapodás az Európai Közösség és Az Indiai Köztársaság kormánya között a légi közlekedés egyes kérdéseiről (*) || Kétoldalú || 2008.9.28.
 12 || Megállapodás Az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről || Kétoldalú || 2008.4.29.
 13 || Az Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (*) || Kétoldalú || 2008.2.25.
 14 || Megállapodás az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről (*) || Kétoldalú || 2007.11.30.
 15 || Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Amerikai Egyesült Államok közötti légiközlekedési megállapodás (*) || Kétoldalú || 2007.4.30.
 16 || Megállapodás az Európai Közösség és Malajzia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről || Kétoldalú || 2007.3.22.
 17 || Megállapodás az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről (*) || Kétoldalú || 2006.12.12.
 18 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és tagállamai, illetve a Marokkói Királyság között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (*) || Kétoldalú || 2006.12.12.
 19 || Euro-mediterrán légiközlekedési megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Marokkói Királyság között (*) || Kétoldalú || 2006.12.12.
 20 || Együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) (*) || Kétoldalú || 2006.9.9.
 21 || Megállapodás az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről (*) || Kétoldalú || 2006.6.9.
 22 || Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről || Kétoldalú || 2005.12.1.
 23 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) (*) || Kétoldalú || 2005.12.1.
 24 || Együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a csalás és a pénzügyi érdekeiket sértő jogellenes tevékenység elleni küzdelemről (*) || Kétoldalú || 2004.10.26.
 25 || Egyetértési megállapodás az Európai Közösség, a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Német Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Svájci Államszövetség között || Kétoldalú || 2004.10.26.
 26 || Együttműködési megállapodás az Európai Közösség és tagállamai, valamint Izrael Állam között a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) (*) || Kétoldalú || 2004.7.13.
 27 || Együttműködési Megállapodás egy Polgári Globális Navigációs Műholdrendszerről (GNSS) – Galileo – az Európai Közösség és tagállamai és a Kínai Népköztársaság között (*) || Kétoldalú || 2003.10.30.
 28 || Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között a tengeri szállításról || Kétoldalú || 2002.12.6.
 29 || Megállapodás az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légi közlekedésről || Kétoldalú || 1999.6.21.
 30 || Megállapodás a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Európai Atomenergia-közösség és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség között a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról || Kétoldalú || 1973.4.5.
 (*) Ez a szerződés még nem lépett hatályba.
3. FÜGGELÉK a
tárgyalási irányelvekhez
Még alá nem írt
megállapodások/folyamatban lévő tárgyalások
   || A megállapodás címe || A megállapodás típusa
 1 || Az Európai Unió és tagállamai, valamint Ukrajna között az európai közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás || Kétoldalú
 2 || Megállapodás az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről || Kétoldalú
 3 || Megállapodás az Európai Unió és a Török Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről || Kétoldalú
 4 || Megállapodás az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről || Kétoldalú
 5 || Megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról || Többoldalú
 6 || Légiközlekedési megállapodás az egyrészről a Brazil Szövetségi Köztársaság, másrészről az Európai Unió és tagállamai között || Kétoldalú
 7 || Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás || Kétoldalú
 8 || Átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás Kanadával || Kétoldalú
 9 || Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás || Kétoldalú
 10 || Partnerségi és együttműködési keretmegállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság között || Kétoldalú
 11 || Partnerségi és együttműködési keretmegállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság között || Kétoldalú
 12 || Partnerségi és együttműködési keretmegállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia között || Kétoldalú
 13 || Az EU és Líbia közötti kereskedelmi keretmegállapodás || Kétoldalú
 14 || Az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodás || Kétoldalú
 15 || Az EU és Malajzia közötti szabadkereskedelmi megállapodás || Kétoldalú
 16 || Az EU és a MERCOSUR közötti szabadkereskedelmi megállapodás || Többoldalú
 17 || Az EU és Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodás || Kétoldalú
 18 || Az EU és Botswana, Lesotho, Namíbia és Szváziföld közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás || Többoldalú
 19 || Az EU és Malajzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás || Kétoldalú
 20 || Az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési megállapodás || Kétoldalú
 21 || Az EU és Szingapúr közötti partnerségi és együttműködési megállapodás || Kétoldalú
 22 || Az EU és Thaiföld közötti partnerségi és együttműködési megállapodás || Kétoldalú
 23 || Az EU és Vietnam közötti partnerségi és együttműködési megállapodás || Kétoldalú
 24 || Az Európai Unió és tagállamai, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás || Többoldalú
[1]               [Teljes cím, HL-hivatkozás, amennyiben már
hozzáférhető]
[2]               Kivéve azokat, amelyek kizárólag vagy elsősorban a
közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatos megállapodásra vonatkoznak.
[3]               HL L xxx., xxxx.xx.xx., x. o.
[4]               HL L xxx., xxxx.xx.xx., x. o.


title: Ajánlás: a Tanács határozata az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---    AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                     Brüsszel, 2.7.2008
                                     SEC(2008) 2201 végleges
                          Ajánlás:
              A TANÁCS HATÁROZATA
   az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról
                 (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                           HU
 ---pagebreak---                                                   INDOKOLÁS
   A Szerződés 104. cikke meghatározza a tagállamok számára a túlzott költségvetési hiány
   esetén követendő eljárást (EDP) a túlzott hiány elkerülése, illetve a túlzott hiány azonnali
   kiigazítása céljából. A túlzott hiány esetén követendő eljárás további részleteit a túlzott hiány
   esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK
   tanácsi rendelet1 tartalmazza, amely része a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. Miközben a
   legtöbb rendelkezés ugyanúgy vonatkozik az Egyesült Királyságra, mint az euroövezetben
   részt nem vevő más államokra, az Egyesült Királyságra vonatkozó bizonyos rendelkezésekről
   szóló jegyzőkönyv 5. cikke szerint azonban a Szerződés 104. cikkének (1) bekezdésében
   foglalt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség nem érinti az
   Egyesült Királyságot egészen addig, amíg az ország el nem éri a gazdasági és monetáris unió
   harmadik szakaszát2. Ehelyett, a gazdasági és monetáris unió második szakaszában a
   Szerződés 116. cikkének (4) bekezdése szerint az Egyesült Királyság köteles „a túlzott hiány
   elkerülésére törekedni”. A túlzott hiány esetén követendő eljárás az Egyesült Királyságra az
   áprilistól márciusig tartó pénzügyi év alapján alkalmazandó.
   Az Egyesült Királyság a kilencvenes évek végén komoly erőfeszítéseket tett a költségvetés
   konszolidációjára, aminek eredményeként az államháztartás egyenlege, amely 1996/97-ben a
   GDP 3,8%-át kitevő hiány volt, 1999/2000-re 1,3%-os többletté vált. A bruttó államadósság is
   csökkent, míg 1996/97-ben a GDP 50%-a fölött volt, addig 2002/03-ra 36,8%-ra esett vissza.
   A kormány ezután enyhébb költségvetési irányvonalat fogadott el, főként azon szakpolitikai
   célkitűzés eredményeként, amely kifejezetten a közszolgáltatásokkal összefüggő kiadások
   növelését célozta. Ennek következtében az államháztartási egyenleg a kilencvenes évek
   végére jellemző többlet után 2003/04-ben a GDP 3,2%-át, 2004/05-ben pedig 3,5%-át kitevő
   hiánnyá alakult át. Mivel ebben az időszakban a kibocsátási rés pozitív maradt, ez 1999/2000
   és 2004/05 között a strukturális egyenlegnek a GDP 4¾ százalékpontját kitevő romlását
   jelentette3. Ezekben az években az állami kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya
   körülbelül 4½ százalékponttal emelkedett, 43,2%-ra, az államháztartás bruttó állóeszköz-
   beruházása a GDP 1,3%-áról 1,8%-ára növekedett. 2005. szeptember 21-én a Bizottság a 104.
   cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával kezdeményezte a túlzott hiány esetén
   követendő eljárás megindítását az Egyesült Királysággal szemben, és 2006. január 24-én a
   Tanács megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A költségvetési
   egyenleg 2005/06-ban és 2006/07-ben javult, az utóbbi évben az államháztartási hiány a GDP
   2,6%-ára esett vissza. 2007. szeptember 12-én a Bizottság – a hiány 2006/07-es eredményét
   és a 2007. tavaszi előrejelzést figyelembe véve – az Egyesült Királysággal szemben folytatott,
   túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére irányuló tanácsi határozatra vonatkozó
   ajánlást fogadott el. 2007. október 9-én az ECOFIN-Tanács a Szerződés 104. cikke (12)
   bekezdésének megfelelően határozott a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   megszüntetéséről.
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet. Figyelembe vették a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét az ECOFIN-Tanács által
           2005. október 11-én elfogadott, következő dokumentumról is: „A Stabilitási és Növekedési Paktum
           végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok
           tartalmára és formájára vonatkozóan”.
   2
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   3
           A Bizottság szolgálatainak becslése, a kibocsátási rések becslésének közös módszertanát alkalmazva.
HU                                                        2                                                    HU
 ---pagebreak---    A bevétel növekedése 2007/08-ban gyenge volt, különösen a társasági adó előző években
   történt túlfizetéseinek magasabb visszafizetése, valamint a kőolaj- és földgáz-kitermelésből
   származó alacsonyabb bevételek miatt, és ez az Egyesült Királyság költségvetési
   egyenlegének romlásához vezetett. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése és az
   Egyesült Királyság által 2008 márciusában közzétett adatok4 szerint a 2007/08-as hiány
   várhatóan a GDP 2,9%-ára növekszik. Abból kiindulva, hogy 2007/08-ban ismét prociklikus
   költségvetési politika valósul meg, a strukturális hiány – még mindig kedvező gazdasági
   körülmények között – a GDP ¼%-ával romlik5.
   Az Egyesült Királyság által 2008 márciusában, a túlzott hiány esetén követendő eljárásra
   vonatkozóan bejelentett adatok szerint6 az államháztartási hiány a tervek szerint 2008/09-ben
   eléri a GDP 3,2%-át, így meghaladja a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket; ez az
   arány azonos az Egyesült Királyság 2008. márciusi költségvetésében közzétett adatokkal. Az
   ezt követő május 13-i szakpolitikai bejelentés szerint 2008/09-ben csökken a személyi
   jövedelemadó, amelyet további hitelfelvétellel finanszíroznak és ennek eredményeként a
   tervezett hiány aránya a bejelentéshez képest 0,2 százalékponttal növekszik7, míg más
   feltételek változatlanok lesznek. A bejelentésben szereplő, a 2008/09-es hiányra vonatkozó
   adat egyértelmű bizonyítéka annak, hogy az Egyesült Királyság a Szerződés, valamint a
   Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében túlzott hiányt tervez, és a legutóbbi bejelentés
   további bizonyítékkal szolgál. A Bizottság emiatt 2008. június 11-én elfogadott egy jelentést a
   Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amelyben értékelte a Szerződésben
   foglalt hiány- és adósságkritériumok teljesülését.
   A jelentés úgy ítélte meg, hogy a 2008 márciusában bejelentett, 2008/09-re tervezett hiány
   aránya ugyan a Szerződés értelmében a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték felett, de
   ahhoz mégis közel van. A GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték túllépése nem kivételes. A
   4
           Az Egyesült Királyság által 2008 márciusában bejelentett adatok szerint 2007/08-ban az államháztartási
           hiány a GDP 2,8%-a. Az Egyesült Királyság által az államháztartás éves nettó hitelfelvételére
           vonatkozóan bejelentett adatot azonban a Bizottság szolgálatai 1,0 milliárd fonttal megnövelték, az
           UMTS engedélyeztetési eljárások elszámolásának összhangja érdekében. Ez 2007/08-ban a hiány
           arányát a GDP 2,9%-ára emeli.
   5
           Az államháztartásra vonatkozóan 2008. június 19-én közzétett, 2008. májusi ideiglenes adatok,
           valamint a 2008. június 27-én nyilvánosságra hozott nemzeti elszámolási adatok szerint 2007/08-ban az
           államháztartási hiány a túlzott hiány esetén követendő eljárás alapján a GDP 2,8%-a, 0,1
           százalékponttal kevesebb, mint a 2008-as költségvetésben és a tavaszi előrejelzésben becsült adat. A
           vártnál némileg jobb eredmény elsősorban az államháztartás folyó kiadásaira vonatkozóan előzőleg
           közzétett számadatok lefelé történő módosításának az eredménye, ami azonos feltételek mellett
           2007/08-ban a GDP 0,1%-ával alacsonyabb strukturális hiányt is jelent. Változatlan politikát
           feltételezve a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése azzal számol, hogy a kormány
           ragaszkodik a 2008-as költségvetésben bejelentett nem ciklikus elsődleges kiadási tervekhez, amelyek
           gyakorlatilag megegyeznek a 2007-es átfogó kiadási áttekintésben szereplő előirányzattal. A 2007/08-
           ban alacsonyabb minisztériumi kiadások nem jelennek meg a 2008/09-re, valamint 2009/10-re tervezett
           kiadásokban, mivel az azokra az évekre vonatkozó minisztériumi kiadási korlátokat a 2007-es átfogó
           kiadási áttekintésben állapították meg. Az „End-year Flexibility (EYF) scheme” (év végi rugalmassági
           program) értelmében a minisztériumok a számukra elosztott, nem felhasznált kiadási keretet átvihetik a
           következő évre.
   6
           A 3605/93/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az
           államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Az Egyesült
           Királyság legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   7
           Az Egyesült Királyság kormánya által 2008. május 13-án a jövedelemadóra vonatkozó bejelentésben a
           jövedelemadó csökkentésének költsége 2008/09-ben 2,7 milliárd GBP, amely a Bizottság becslése
           szerint a GDP 0,2%-ának felel meg
HU                                                        3                                                        HU
 ---pagebreak---    túllépés nem tekinthető sem az Egyesült Királyság hatóságainak ellenőrzésén kívül álló
   váratlan esemény, sem pedig súlyos gazdasági visszaesés következményének. A Bizottság
   szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban és 2009-ben az Egyesült
   Királyságban a növekedés lassul, éves rátája potenciálja alá kerül. Az éves GDP-növekedés
   azonban várhatóan 2008-ban eléri az 1,7%-ot, 2009-ben pedig az 1,6%-ot. Ami az
   átmenetiséget illeti, a Bizottság szolgálatai szerint 2009/10-ben a hiány aránya várhatóan 3%
   fölött marad, és a gyenge gazdasági körülmények lassúbb bevétel-növekedést eredményeznek.
   A kormány 2008. május 13-i nyilatkozata nem jelent kötelezettségvállalást részéről arra, hogy
   a 2008/09-es kompenzációt ugyanúgy kiterjeszti 2009/10-re8. A 2008. márciusi költségvetési
   tervekhez képest azonban így jelentős kockázata van annak, hogy a hiány 2009/10-ben
   növekszik, és változatlan feltételek mellett hasonló hatása lesz a tavaszi előrejelzésre is.
   Az államadósság hányada jóval a 60%-ban meghatározott referenciaérték alatt marad (a
   túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó márciusi adatok a 2007/08-as pénzügyi
   évre a GDP 43%-át kitevő hányadot jeleztek9), bár az előrejelzések szerint 2009/10-ig
   emelkedő pályán lesz.
   A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság
   jelentésében megvizsgálta az összes „egyéb érdemleges tényezőt” is. A Stabilitási és
   Növekedési Paktum szerint ezeket a tényezőket csak akkor lehet figyelembe venni a túlzott
   hiány fennállását megállapító határozathoz vezető lépések során, ha a kettős feltétel – a hiány
   aránya a referenciaértékhez közel marad, és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes
   mértékben teljesül. Ebben az esetben a kettős feltétel nem teljesül.
   A Bizottság elemzése szerint ezért nem teljesül a Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma,
   miközben az adósságra vonatkozó kritériumot teljesítették.
   A Szerződés 104. cikkének (4) bekezdése megállapítja, hogy „a 114. cikkben említett
   bizottság [vagyis a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság] véleményezi a Bizottság jelentését”. A
   bizottság 2008. június 25-én nyilvánított véleményt; amely összhangban áll a bizottsági
   jelentésben foglalt értékeléssel és megerősíti, hogy a referenciaérték túllépése nem tekinthető
   kivételesnek vagy átmenetinek.
   A Bizottság, figyelembe véve saját jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
   véleményét, úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. Ennek a
   véleménynek, amelyet a Bizottság 2008. július 2-án fogadott el, a Szerződés 104. cikke (5)
   bekezdésének megfelelően a Tanács a címzettje. A Bizottság ajánlja, hogy a Tanács ennek
   megfelelően határozzon, összhangban a 104. cikk (6) bekezdésével.
   Ezenkívül a Bizottság benyújtja a Tanácsnak az Egyesült Királyságnak szóló tanácsi ajánlásra
   vonatkozó ajánlását a túlzott hiány fennállásának megszüntetésére, a Szerződés 104. cikke (7)
   bekezdésének megfelelően. Az 1467/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően „a Tanács
   ajánlása a túlzott hiány kiigazítására is megállapít egy határidőt, amelyet az annak
   megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve, ha különleges körülmények állnak fenn.
   Az ajánlásban a Tanács felkéri a tagállamot, hogy az egyszeri és ideiglenes intézkedésektől
   mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegében érje el az éves minimális, viszonyítási alapként a
   8
           Várhatóan a 2008 őszén esedékes Pre-Budget Report (előzetes költségvetési jelentés) további
           szakpolitikai bejelentéseket tartalmaz.
   9
           FISIM (közvetett módon mért pénzközvetítői szolgáltatás) szerint kiigazított GDP használatával.
HU                                                     4                                                   HU
 ---pagebreak---    GDP legalább 0,5 %-át kitevő javulást a túlzott hiány ajánlásban szereplő határidőn belüli
   kiigazításának biztosítása érdekében.”
   Az Egyesült Királyság esetében a 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésben említett
   tényezők általános értékelése alapján nem állapítható meg azon különleges körülmények
   fennállása, amelyek indokolnák a hiány kiigazítására megszabott határidőtől való eltérést.
   Miközben a GDP növekedése potenciális növekedési rátájához képest 2008-ban és 2009-ben
   várhatóan lassul, ami negatív kibocsátási rés kialakulásához vezet, a GDP növekedése a
   tervek szerint a tavaszi előrejelzés időszakában pozitív marad, és az említett években éves
   rátája 1,5% fölött lesz. Annak érdekében, hogy 2009/10-ben az államháztartási hiány a GDP
   3%-ában meghatározott referenciaérték alá csökkenjen, az Egyesült Királyságnak 2009/10-
   ben az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, a GDP legalább
   0,5%-át kitevő éves javulást jelentő strukturális konszolidációt kell elérnie. A túlzott hiány
   kiigazítására adott határidőt a fent említett rendelettel összhangban kell megállapítani, amely
   szerint a kiigazítást a túlzott hiány megállapítását követő évben kell teljesíteni. Az Egyesült
   Királyság esetében a túlzott hiány fennállásának megállapítására 2008-ban került sor, annak
   alapján, hogy a 2008/09-re tervezett hiány túllépi a GDP 3%-ában meghatározott
   referenciaértéket.
   Ennek megfelelően az ajánlás szerint a költségvetési kiigazítást legkésőbb a 2009/10-es
   pénzügyi évben teljesíteni kell.
   Egyesült Királyság: A makrogazdaság és a költségvetés alakulásaa
                                           2004/05    2005/06    2006/07     2007/08        2008/09             2009/10
                                                                                2008-                2008-
                                                                                as                   as
                                                                                BIZ                 BIZ
                                                                                költség              költség
                                                                                vetés                vetés
   Reál-GDP (%-os változás)b                 3,3        1,8         2,9        3,0       1,7       2,0       1,6        2½
   Potenciális      GDP         (%-os
                                             2,7        2,7         2,8        2,7       2,4      2½         2,3       2½
   változás)b,c
   Kibocsátási rés (a potenciális
                                             0,7       -0,1         0,0        0,4      -0,3      -0,6      -1,0       -0,6
   GDP %-ában)b,c
   Államháztartási egyenleg                  3,5        3,1         2,6        2,9       3,3       3,2       3,3        2,8
   Elsődleges egyenleg                      -1,4       -1,0        -0,4       -0,7      -1,1      -1,2      -1,2       -0,8
   Egyszeri és egyéb átmeneti
                                              -         0,3          -          -         -         -         -          -
   intézkedések
   Az      államháztartás       bruttó
                                             1,8        0,6         1,8        1,9       2,0       2,0       1,9        2,0
   állóeszköz-felhalmozása
   Ciklikusan               kiigazított
                                            -3,7       -3,0        -2,7       -3,0      -3,1      -2,9      -2,9       -2,6
   egyenlegc,d
   Ciklikusan               kiigazított
                                            -1,7       -0,9        -0,6       -0,8      -0,9      -0,9      -0,8       -0,6
   elsődleges egyenleg
   Strukturális egyenlegd,e                 -3,7       -3,3        -2,7       -3,0      -3,1      -2,9      -2,9       -2,6
   Strukturális            elsődleges
                                            -1,7       -1,2        -0,6       -0,8      -0,9      -0,9      -0,8       -0,6
   egyenleg
   Megjegyzések:
   a
     Eltérő meghatározás hiányában a GDP %-ában.
   b
     Naptári éven alapuló adatok. A 2004/05-re vonatkozó oszlopban levő adatok a 2004-es naptári évre vonatkoznak.
   c
     Potenciális GDP-növekedés, kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a 2008-as költségvetésnek megfelelően,
   ahogy a Bizottság szolgálatai a költségvetésben levő adatok alapján újraszámították.
   d
     A 2007/08-ra vonatkozó, ciklikusan kiigazított és strukturális egyenleg a 2008-as költségvetés becslése szerint (ahogy a
   Bizottság szolgálatai újraszámították) a GDP 2,8%-a.
   e
     Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül.
   Forrás: Eurostat, a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzései
HU                                                               5                                                            HU
 ---pagebreak---                                                    Ajánlás:
                                       A TANÁCS HATÁROZATA
                          az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (6)
   bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Egyesült Királyság által benyújtott észrevételekre,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 104. cikke meghatározza a tagállamok számára a túlzott költségvetési
           hiány esetén követendő eljárást (EDP) a túlzott hiány elkerülése, illetve a túlzott hiány
           azonnali kiigazítása céljából.
   (2)     Az egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó
           rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 5. cikke szerint a Szerződés 104. cikkének (1)
           bekezdésébe foglalt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség
           nem vonatkozik az Egyesült Királyságra egészen addig, amíg az ország el nem éri a
           gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszát10. A gazdasági és monetáris unió
           második szakaszában a Szerződés 116. cikkének (4) bekezdése szerint az Egyesült
           Királyság köteles a túlzott hiány elkerülésére törekedni.
   (3)     A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az
           árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés
           eszközeként.
   (4)     A Szerződés 104. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a
           túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és
           pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet11 (amely a Stabilitási és Növekedési
           Paktum része) részletez, előírja a túlzott hiány fennállását megállapító határozatot. A
           Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv
           további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   10
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   11
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított
           rendelet.
HU                                                      6                                                   HU
 ---pagebreak---        végrehajtására. A 3605/93/EK tanácsi rendelet12 megállapítja az említett jegyzőkönyv
       rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.
   (5) A Szerződés 104. cikkének (5) bekezdése megköveteli, hogy a Bizottság véleményt
       küldjön a Tanácsnak, ha a Bizottság szerint valamely tagállamban túlzott hiány áll
       fenn vagy következhet be. Figyelembe véve a Szerződés 104. cikkének (3)
       bekezdésével összhangban készült saját jelentését és tekintettel a Gazdasági és
       Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 104. cikke (4) bekezdésének megfelelő
       véleményére, a Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány
       áll fenn. Ezért 2008. július 2-án a Bizottság megküldte ezt a véleményt a Tanácsnak az
       Egyesült Királyság vonatkozásában.
   (6) A Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie
       azokat az észrevételeket, amelyeket az érintett tagállam tenni kíván, mielőtt egy átfogó
       értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Az Egyesült Királyság
       esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.
   (7) Az Egyesült Királyság a kilencvenes évek végén komoly erőfeszítéseket tett a
       költségvetés konszolidációjára. A kormány ezután enyhébb költségvetési irányvonalat
       fogadott el, főként azon szakpolitikai célkitűzés eredményeként, amely kifejezetten a
       közszolgáltatásokkal összefüggő kiadások növelését célozta. Ennek következtében az
       államháztartási egyenleg a kilencvenes évek végére jellemző többlet után 2003/04-ben
       a GDP 3,2%-át, 2004/05-ben pedig 3,5%-át kitevő hiánnyá alakult át. Mivel ebben az
       időszakban a kibocsátási rés pozitív maradt, ez az eredmény 1999/2000 és 2004/05
       között a strukturális egyenlegnek a GDP 4¾ százalékpontját kitevő romlását
       jelentette13. 2005. szeptember 21-én a Bizottság a 104. cikk (3) bekezdése szerinti
       jelentés elfogadásával kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás
       megindítását az Egyesült Királysággal szemben, és 2006. január 24-én a Tanács
       megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A költségvetési
       egyenleg 2005/06-ban és 2006/07-ben javult, az utóbbi évben az államháztartási hiány
       a GDP 2,6%-ára esett vissza. 2007. szeptember 12-én a Bizottság – a hiány 2006/07-es
       eredményét és a 2007. tavaszi előrejelzést figyelembe véve – az Egyesült Királysággal
       szemben folytatott, túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére irányuló
       tanácsi határozatra vonatkozó ajánlást fogadott el. 2007. október 9-én az ECOFIN-
       Tanács a Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően határozott a túlzott
       hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséről.
   (8) Az Egyesült Királyság által 2008 márciusában, a túlzott hiány esetén követendő
       eljárásra vonatkozóan bejelentett adatok szerint az államháztartási hiány 2008/09-ben
       a tervek szerint eléri a GDP 3,2%-át, így meghaladja a GDP 3 %-ában meghatározott
       referenciaértéket; ez az arány azonos az Egyesült Királyság 2008. márciusi
       költségvetésében közzétett adattal, és a költségvetési tervek alapján 2009/10-ben az
       államháztartási hiány a GDP 2,8%-a lesz. Az utóbbi évre vonatkozó hiányadat
       alacsonyabb a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében szereplő megfelelő
       adatnál (a GDP 3,3%-a), főként a 2009/10-re várt GDP-növekedés eltérései miatt. A
       költségvetés 2008. márciusi közzétételét követően május 13-án bejelentették a
   12
       HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.)
       módosított rendelet.
   13
       A Bizottság szolgálatainak becslése, a kibocsátási rések becslésének közös módszertanát alkalmazva.
HU                                                    7                                                    HU
 ---pagebreak---            személyi jövedelemadó 2008/09-re tervezett csökkentését, amelyet további
           hitelfelvétellel finanszíroznak, és ennek eredményeként a tervezett hiány és az adósság
           aránya egyaránt növekszik a bejelentéshez képest. Miközben más feltételek
           változatlanok maradnak, ez a Bizottság szolgálatainak előrejelzése szerint a 2008/09-
           es hiány arányát növeli, a GDP körülbelül 3,5%-ára14. A 2008 márciusában bejelentett,
           2008/09-re tervezett hiány mértéke ugyan a Szerződés értelmében a GDP 3%-ában
           meghatározott referenciaérték felett, de ahhoz mégis közel van. A GDP 3%-ában
           meghatározott referenciaérték túllépése nem kivételes. A túllépés nem tekinthető sem
           az Egyesült Királyság hatóságainak ellenőrzésén kívül álló váratlan esemény, sem
           pedig súlyos gazdasági visszaesés következményének. A Bizottság szolgálatainak
           2008. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban és 2009-ben az Egyesült Királyságban a
           növekedés lassul, éves rátája potenciálja alá kerül. A GDP növekedése azonban
           várhatóan 2008-ban eléri az 1,7%-ot, 2009-ben pedig az 1,6%-ot. A GDP 3%-ában
           meghatározott referenciaérték túllépése nem tekinthető átmenetinek sem, mivel a
           Bizottság szolgálatainak előrejelzései alapján – változatlan politikát feltételezve – a
           hiány aránya 2009/10-ben még mindig magasabb lesz 3%-nál (3,3%). Ez jelzi, hogy a
           hiánykritériumra vonatkozó, Szerződésben foglalt követelmény nem teljesül.
   (9)     Az államadósság hányada jóval a 60%-ban meghatározott referenciaérték alatt marad
           (a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó márciusi adatok a 2007/08-as
           pénzügyi évre a GDP 43%-át kitevő hányadot jeleztek15), bár az előrejelzések szerint
           2009/10-ig emelkedő pályán lesz. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése szerint az
           adóssághányad tervezett mértéke 2009/10-ben várhatóan eléri a GDP körülbelül 47½
           %-át.
   (10)    A 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint az „egyéb érdemleges
           tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 104. cikk (6) bekezdése szerint túlzott
           hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis a hiány
           aránya közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes
           mértékben teljesül. Mivel ez a kettős feltétel nem teljesül, egyéb érdemleges
           tényezőket nem vettek figyelembe a túlzott hiány fennállását megállapító
           határozatban.
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                     1. cikk
   Az átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány
   áll fenn.
                                                     2. cikk
   Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.
   14
           Az Egyesült Királyság kormánya által 2008. május 13-án a jövedelemadóra vonatkozóan közzétett
           bejelentés alapján a jövedelemadó csökkentésének költsége 2008/09-ben 2,7 milliárd GBP, amely a
           Bizottság becslése szerint a GDP 0,2%-ának felel meg A Bizottság szolgálatainak tavaszi
           előrejelzésében levő 2008/09-es hiányadathoz ezt hozzáadva a hiány a GDP 3,5%-a.
   15
           FISIM (közvetett módon mért pénzközvetítői szolgáltatás) szerint kiigazított GDP használatával.
HU                                                      8                                                  HU
 ---pagebreak---    Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                 a Tanács részéről
                                 az elnök
                                 […]
HU                                 9               HU


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007SC0621

Ajánlás a Tanács határozata a Málta túlzott költségvetési hiányának fennállásáról szóló 2005/186/EK határozat hatályon kívül helyezéséről  /* SEC/2007/0621 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.5.2007SEC(2007) 621 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa Málta túlzott költségvetési hiányának fennállásáról szóló 2005/186/EK határozat hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOK OLÁS1. HÁTTÉRA Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és megállapítja az annak felismerésére és orvoslására szolgáló eljárást. A túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárás (EDP) további részletezésre került „a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletben[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiány túllépi-e a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve, ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósság túllépi-e a GDP 60%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az adóssághányad elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat[2],[3].A Bizottság 2004. május 12-én a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával Máltával szemben kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárást, a 2003. évi GDP 9,7%-ának megfelelő költségvetési hiány és a GDP 72%-ának megfelelő államadóság alapján[4]. A Tanács 2004. július 5-én a Bizottság ajánlására megállapította, hogy Málta a 104. cikk (6) bekezdése szerinti túlzott hiánnyal rendelkezik[5]. Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat intézett Máltához azzal a céllal, hogy a túlzott költségvetési hiányt legkésőbb 2006-ra szüntesse meg[6].A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásában a Tanács a következőket javasolta Máltának:-  „a jelenleg fennálló túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntesse meg;-  foganatosítson középtávú intézkedéseket azon célkitűzés megvalósítása érdekében, hogy 2006-ra a hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkenjen, a 2004 májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló, 2004. július 5-i tanácsi véleményben meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban;-  szigorúan hajtsa végre a 2004 májusi konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket, különösen a kiadások ésszerűsítésére és csökkentésére irányuló strukturális intézkedéseket;-  2004. november 5-ig hatékony intézkedések segítségével biztosítsa a 2005-re kitűzött hiánycél elérését;-  biztosítsa, hogy az államadósság arányának emelkedése 2005-ben megálljon, majd azt követően csökkenjen, amint azt a konvergenciaprogramról szóló 2004 májusában benyújtott tanácsi vélemény meghatározza.”Emellett a Tanács felkérte a máltai hatóságokat annak biztosítására, „hogy a költségvetési egyenleg egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetének érdekében folytatott költségvetési konszolidációt a túlzott hiány kiigazítása után is fenntartsák.”1. táblázat: A Tanács által 2004. július 5-én elfogadott kiigazításEltérő jelölés hiányában a GDP %-ában | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Államháztartási egyenleg Bruttó államadóság p.m.: Reál GDP-növekedés (%) | -9,7 72,0 -1,7 | -5,2 72,1 1,1 | -3,7 72,4 1,7 | -2,3 70,5 2,1 | -1,4 70,4 2,1 |Forrás : A Tanács ajánlása Máltának a 104. cikk (7) bekezdése alapján és a Tanács véleménye Málta 2004. májusi konvergenciaprogramjáról; mindkettőt 2004. július 5-én fogadták el.2004. december 22-én a Bizottság közleményében[7] – amelyet a Tanács 2005. január 18-án tudomásul vett – megállapította, hogy a máltai kormány a 2005. évi hiánycél elérése érdekében a 2004. november 5-i határidőig – a tanácsi ajánlás nyomán – hatékony intézkedéseket tett, amelyeket a Tanács 2005. január 18-án tudomásul vett.A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.2. A HIÁNNYAL KAPCSOLATOS LEGÚJABB FEJLEMÉNYEKA legújabb információk szerint a költségvetési hiány 2003-ban elérte a GDP 10%-ának magasságát, ami magában foglalt a GDP 2,9%-át kitevő egyszeri kiadásnövelő ügyletet két állami tulajdonú hajóépítő társaság szerkezetátalakításával kapcsolatban. Ezt követően a hiány GDP-hez viszonyított aránya csökkenő tendenciát mutatott, 2004-ben a GDP 4,9%-ára, 2005-ben pedig a GDP 3,1%-ára csökkent.Málta 2007. április 1-je előtti bejelentését követően a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat)[8] által közölt adatok alapján az államháztartási hiány a GDP 2,6%-a volt 2006-ban[9].Noha 2004-ben és 2005-ben a költségvetési hiány kimenetele valamivel jobb volt, mint a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése alapján javasolt hiánycsökkentő pálya, 2006-ban kevéssel felette maradt. Mindazonáltal a GDP-arányos hiány 2006-ra vonatkozóan kissé jobb volt, mint a konvergenciaprogram 2006 januári aktualizált változatában megállapított hivatalos cél (2,7%).Az államháztartási hiány csökkenése kedvezőtlen növekedési körülmények között kezdődött meg és a közelmúlt gazdasági fellendülésében folytatódott. A 2003–2006 közötti időszakban a teljes kiigazítás a GDP 7,4 százalékát tette ki. A 2003–2006 közötti időszak folyamán a hiány csökkenésének körülbelül négy százalékpontja a magasabb bevételnek köszönhető, amely a közvetett adókban bekövetkezett változásokra vezethető vissza, valamint a kormány azon törekvését, hogy az említett évek során növeljék az adóbeszedés hatékonyságát. Az alacsonyabb kiadás/GDP arány felelős a fennmaradó 3,5 százalékpontért[10], amelyet a teljes tőkebefektetés csökkenése támasztott alá, főleg az egyszeri ügyletek (azaz a hagyományosan negatív kiadásként rögzített földértékesítés) gyakoribb alkalmazása miatt. Valójában 2004 és 2006 között az egyszeri hiánycsökkentő műveletek évente körülbelül a GDP 1%-át tették ki. Az egyszeri intézkedések nélkül a 2006. évi hiány a referenciaérték felett, a GDP 3,3%-án maradt volna.Strukturális alapon, azaz a ciklikusan igazított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül a hiány a becslések szerint a GDP 2003. évi 6,5%-áról 3,25%-ra javult 2005-ben. 2006-ban a strukturális hiány tovább csökkent a GDP 2,75%-ára[11].A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásában a Tanács felkérte Máltát, hogy foganatosítson az államháztartási kiadások ésszerűsítésére és csökkentésére irányuló strukturális intézkedéseket. A 2004–2006 közötti időszak folyamán számos ilyen intézkedést hajtottak végre. Az intézkedések a közszférában való foglalkoztatás csökkentésére, a munkahelyi gyakorlat javítására, valamint a meghatározó állami vállalatok hatékonyságának átfogó növelésére irányultak, tekintettel az állami transzferek csökkentésére. A központi stratégiai szerepűnek tekintett közigazgatási intézményeket átszervezték, míg más, nem központi szerepűnek tekintett intézményeket privatizáltak. Emellett a közszolgáltatásokban a munkaerő-felvétel szigorúan az igények szerint történt. A közszolgálati alkalmazottak új, többéves kollektív megállapodásaiban előírt – a 2005–2010 időszakra vonatkozó – korlátozott bér- és fizetésemelés volt a másik olyan tényező, ami hozzájárult a GDP-arányos államháztartási kiadások csökkenéséhez. A kiadások ellenőrzését a társadalmi juttatásokra való jogosultság szigorításával és a juttatásokkal való visszaélések mérsékléséhez szükséges infrastruktúra létrehozásával érték még el.3. A HIÁNYRA VONATKOZÓ ELőREJELZÉSEK 2007-RE ÉS AZT KÖVETőENA Bizottság szolgálatai 2007 tavaszi előrejelzésének megfelelően az államháztartási hiány az előrejelzés szerint tovább csökken, 2007-ben eléri a GDP 2,1%-át és – a politikai változások nélküli forgatókönyv szerint – 2008-ban eléri a GDP 1,6%-át. A várakozások szerint ezt az előrejelzés távlatában fenntartható gazdasági növekedés keretében érik el. A 2007. évi alacsonyabb államháztartási hiányt a GDP 1 százalékpontjánál valamivel kisebb kiadási hányad csökkenése magyarázza. Az aktuális kiadási hányadnak az állami fogyasztás és a kamatkiadások csökkenésével alátámasztott csökkenése várhatóan kivédi a költségvetés bruttó állóeszköz-felhalmozásának növekedését. 2008-ra a hiány GDP-hez viszonyított arányának csökkenése felel a teljes kiadás/GDP arányának előre jelzett hanyatlásáért, amelyet főként az állami beruházásoknak egy nagy egészségügyi létesítmény befejezéséhez kapcsolódó, jelentős mértékű csökkenése segít elő. A GDP részeként kifejezett összes bevétel előreláthatóan csökken 2007-ben és 2008-ban, elsősorban a közvetlen adókból és társadalombiztosítási hozzájárulásokból származó alacsonyabb bevétel miatt. Az egyszeri intézkedések alkalmazása 2007-ben és 2008-ban várhatóan alacsonyabb lesz, mint az elmúlt évek átlagában[12]. Az egyszeri intézkedések nélkül a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése szerinti hiány 2007-ben a GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték alatt lenne (a GDP 2,7%-a), és 2008-ban tovább csökkenne (1,6%-ra)[13].A 2007 áprilisi költségvetési bejelentéssel összevetve a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése kissé óvatosabb csökkenést jelez az államháztartási hiány esetében. 2007-re nézve a különbség a GDP 0,2%-át teszi ki és elsősorban az alacsonyabb társadalombiztosítási hozzájárulásoknak tudható be, amelyek a munkavállalók kompenzálásának elvárt alakulásával összhangban változnak. 2008-ban a hiány/GDP-arányban lévő eltérés a GDP 0,7%-át teszi ki. Ennek oka főleg az, hogy a nemzeti hatóságok alacsonyabb kiadásokat jeleznek előre az állami alkalmazottak kompenzációja és az áruk és szolgáltatások vásárlása tekintetében.A Bizottság szolgálatai 2007 tavaszi előrejelzésének megfelelően a strukturális hiány (azaz a ciklikusan igazított, egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli hiány) az előrejelzések szerint javulni fog 2007-ben és 2008-ban. A GDP 2,75%-ától 2006-ban alig elmaradó strukturális hiány az előrejelzések szerint kis mértékben tovább csökken 2007-ben, és kicsivel a GDP 2,5%-a feletti értéket ér el 2007-ben, majd – politikai változások nélküli alapon – 2008-ban jelentősebb mértékben csökken, 1,5%-ra. A 2006–2008 időszak alatti – a GDP egy százalékpontjánál kissé magasabb mértékű – közös fellépéssel kapcsolatban úgy tűnik, hogy az hozzávetőlegesen összhangban van a Tanács 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával, ami a túlzott hiány kiigazítását követően „fenntartható költségvetési konszolidációt” tesz szükségessé a középtávú költségvetési pozícióval (Málta esetén a strukturális értelemben vett egyensúlyi költségvetési helyzettel) kapcsolatban. Bár a 2007. évi erőfeszítések korlátozottak, a 2007–2008 közötti átlagos kiigazítás nagyrészt összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktumban az euroövezetre és a II. árfolyam-mechanizmus tagállamaira vonatkozóan meghatározott, a GDP 0,5%-ának megfelelő éves strukturális javulással.A Tanács a konvergenciaprogram 2006 decemberi aktualizált változatáról szóló, 2007. február 27-i véleményében[14] megjegyezte, hogy a program nem a középtávú célkitűzésnek a (2009-ben záruló) programidőszakon belül való elérésére irányul. Emellett, míg a középtávú célkitűzés irányába mutató, program szerinti kiigazítás ütemét a túlzott hiány kiigazítását követő években nagyrészt a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban lévőnek tartották, a Tanács azt is kijelentette, hogy bizonyos kockázatok fenyegették a program költségvetési előrejelzéseit, különösen a 2008-ra és 2009-re vonatkozóan feltételezett, kedvező makrogazdasági feltételezések tekintetében.4. AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS ELőREJELZÉSEKAz államadósság 2001 óta meghaladta a GDP referenciaértékének 60%-át. Az adósság 2004-ben majdnem 74%-on tetőzött. A Tanács 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásának megfelelően az államadósság növekedését megállították, majd 2005-ben megfordították, elérve a GDP 72,4%-át, köszönhetően az elsődleges többletnek és a privatizációs bevételeknek. További csökkenést regisztráltak 2006-ban, amikor az adóssághányad a GDP 66,5%-án állt, jórészt a GDP körülbelül 3,5%-ának megfelelő, jelentős privatizációs bevételeknek köszönhetően.A Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzés szerint, az adósság/GDP hányad várhatóan folyamatos csökkenést mutat 2007-ben és 2008-ban. Az államadósság az előrejelzések szerint 2007-re a GDP 66%-a alá, majd 2008-ban még tovább süllyed – a politikai változások hiányának feltételezés alapján – 64,25%-ra.5. KÖVETKEZTETÉSEKAz államháztartási hiány a 2003-as GDP 10%-áról 2006-ben a GDP 2,6%-ára, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték alá csökkent. Az egyszeri ügyletek száma ellenére (kivéve azokat, amelyek esetén a 2006. évi hiány még mindig a referenciaérték felett lenne), a hiány csökkentését célzó intézkedések főként tartós intézkedések. 2006-ban a strukturális egyenleg, (azaz a ciklikusan igazított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) valamivel a GDP kissé 1%-a felett javult. A Bizottság szolgálatai 2007 tavaszi előrejelzésének megfelelően az államháztartási hiány 2007-ben a GDP közel 2,1%-ára, és politikai változások nélküli alapon 2008-ban 1,6%-ra csökkenthető, a hiánycsökkentő egyszeri intézkedések az előrejelzések szerint fokozatosan megszűnnek. Ez azt jelzi, hogy a hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-os referenciaértéke alá került.A bruttó államadósság a 2004. évi GDP 73,9%-os csúcsértékéről 2006-ban a GDP 66,5%-ára csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban az adósságráta várhatóan tovább csökken a GDP 64%-ára (politikai változások nélküli alapon).Az átfogó értékelésből az következik, hogy Máltán a túlzott hiány kiigazítása megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy a máltai túlzott költségvetési hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2003–2008AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa Málta túlzott költségvetési hiányának fennállásáról szóló 2005/186/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:(1) A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács, a Bizottság ajánlására a 2005/184/EK határozattal[15] megállapította, hogy Máltán túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács jelezte, hogy az államháztartási hiány 2003-ban a GDP 9,7%-át tette ki (amiből a GDP 2,9%-ának megfelelő rész egyszeri művelet eredménye volt), ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 72%-ának felelt meg, és várható volt, hogy 2004-ben meghaladja a Szerződésben előirányzott 60%-os referenciaértéket.(2) 2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[16] 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Máltához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2006-ig szüntesse meg a túlzott hiány állapotát. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.(3) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.(4) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet[17] 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.(5) Málta 2007. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2007 tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:-  Az államháztartási hiány a 2003-as GDP 10%-áról 2006-ban a GDP 2,6%-ára, a 3%-os GDP-referenciaérték alá csökkent. Ez némileg kedvezőbb a konvergenciaprogram 2006 januári aktualizált változatában a 2006. évre kitűzött célnál, bár valamennyivel meghaladja a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásban elfogadott célokat,-  2003 és 2006 között a hiányrátának a GDP 7,4 százalékpontjával való csökkenése több mint fele (körülbelül négy százalékpontot) a magasabb bevételnek köszönhető, amely a közvetett adókban bekövetkezett változásokra vezethető vissza, valamint a hatékonyabb adóbeszedést tükrözi. Az alacsonyabb kiadás/GDP-arány felelős a fennmaradó 3,5 százalékpontért[18], részben az egyszeri műveletek (azaz a hagyományosan negatív kiadásként elszámolt földértékesítések) gyakoribb alkalmazása miatt. Emellett a kiadáscsökkentést a közigazgatási intézmények létszámleépítésével és szerkezetátalakításával, a közszolgálatok munkaerő-felvételének korlátozásával és a szociális kifizetések szabályozásával érték el. 2004 és 2006 között az egyszeri hiánycsökkentő műveletek átlagosan körülbelül a GDP 1%-át tették ki. Az egyszeri intézkedések (a GDP 0,7%-a) nélkül a 2006. évi hiány a referenciaérték felett, a GDP 3,3%-án maradt volna. A strukturális egyenleg javulása (azaz a ciklikusan igazított egyenleg az egyszeri intézkedések hatása nélkül) 2006-ban a becslések szerint kevéssel meghaladta a GDP 1%-át.-  2007-re – a Bizottság szolgálatai 2007 tavaszi előrejelzése szerint – a hiány további kiadáscsökkentések nyomán tovább csökken, egészen a GDP 2,1%-ára. Az egyszeri intézkedések előreláthatóan a GDP 0,6%-át teszik ki, ami nagyjából hasonló az előző év nagyságrendjéhez, így a hiány még az egyszeri intézkedések nélkül is a referenciaérték alatt maradna. Ez nagyrészt összhangban van a 2007 áprilisi bejelentésben megadott, a GDP 1,9%-ának megfelelő hivatalos hiánybecsléssel. 2008-ra a tavaszi előrejelzés a hiánynak a GDP 1,6%-ára való további csökkenését vetíti előre (egyszeri intézkedések alkalmazása nélkül). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg az előrejelzések szerint kis mértékben tovább csökken 2007-ben, és 2008-ban – a politikai változások nélküli forgatókönyv szerint – további 1 százalékponttal. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Málta esetében a strukturális értelemben egyensúlyi költségvetési helyzet,-  Az államadósság a csúcsértékről, a 2004. évi GDP 73,9%-áról a GDP 66,5%-ára csökkent 2006-ban. A Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2008 végére tovább esik, körülbelül 64,3%-ra, ezáltal közelebb kerülve a GDP 60%-ának megfelelő referenciaértékhez.(6) A Tanács véleménye szerint a máltai túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2005/186/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz általános értékelésből az következik, hogy Máltán a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.2. cikkA 2005/186/EK határozat hatályát veszti.3. cikkEnnek a határozatnak a Máltai Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[2] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.[3] Málta legutolsó bejelentése elérhető a következő helyen:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2004) 580.[5] HL L 62., 2005.3.9, 21. o.[6] A Máltára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] SEC(2004) 1630.[8] Az Eurostat 2007. április 23-i 55. sz. sajtóközleménye.[9] A hiány – növekvő vagy csökkenő – arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően vizsgálják felül. A legtöbb EU-tagállam esetében a módosítás rendszerint viszonylag kicsi, átlagban elhanyagolható mértékben tér el a zérótól. Málta esetében, tekintettel a 2006-ra vonatkozóan bejelentett aktuális hiány és a referenciaérték közötti távolságra, kicsiny annak a valószínűsége, hogy a kormányzati számlák valamely jövőbeni felülvizsgálata a 2006. évi hiányt a GDP 3%-át meghaladó szintre emelné.[10] A hajógyárak adósságátszervezéséhez kapcsolódó, a GDP 2,9%-ának megfelelő, 2003. évi egyszeri kiadásnövelő művelet kikerülése a 0,4 százalékpontos kiadási hányad kisebb csökkenésére utal a 2003–2006 közötti időszakban.[11] Ki kell emelni, hogy jelentős nehézségek merülnek fel a kibocsátási rés és a strukturális egyenleg kiszámításakor több tagállamban – különösebben a kisebbekben, például Máltán –, főként a szükséges adatok hiánya miatt.[12] A 2006. és 2007. évi egyszeri ügyleteket a 2006. évi aktualizált konvergenciaprogram szerint vizsgálták felül, hogy figyelembe vegyenek egy olyan műveletet (egy földértékesítést), amelyet 2007-ben véglegesítettek, és kétségtelenül hiánycsökkentőként könyveltek arra az évre vonatkozóan.[13] Felhívjuk a figyelmet, hogy 2008-ra a máltai hatóságok a GDP 0,2%-ának megfelelő összegű hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket (földértékesítés) terveznek.[14] HL C 72., 2007.3.29., 9. o.[15] HL L 62., 2005.3.9, 21. o.[16] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[17] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.[18] A kiadási hányad kevésbé csökkent volna, ha kizárják 2003. évi – a hajógyárak átszervezéséhez kapcsolódó – a GDP 3%-a körüli jelentős, egyszeri kiadásnövelő műveletet.