title: A Tanács ajánlása ( 2014. július 8. ) – Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2014. évi stabilitási programját

text:
               29.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 247/115

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2014. július 8.)
   Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2014. évi stabilitási programját
   2014/C 247/22
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2013. július 9-én ajánlást (4) fogadott el Szlovénia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően véleményt nyilvánított Szlovénia 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról.

               (5)

               A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2013. november 13-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (7)

               A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Szlovéniára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában továbbra is túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon követést és folyamatos határozott szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. Noha a Szlovénia által végzett makrogazdasági kiigazításnak és szakpolitikai fellépésnek köszönhetően az egyensúlyhiány 2013 során némileg enyhült, a szükséges kiigazítás mértéke arra utal, hogy továbbra is jelentős kockázatokkal kell számolni. Konkrétabban a gyenge vállalatirányítási rendszer által jellemezett gazdasági struktúrából, az állam nagyfokú gazdasági részvételéből, a költség-versenyképesség romlásából, a kiugró vállalati adósságállományból és az államadósság jelentős növekedéséből eredő kockázatok nagyon szoros figyelmet igényelnek. Bár jelentős előrehaladás történt a bankok mérlegének helyreállítása terén, továbbra is eltökélt fellépésre van szükség az átfogó banki ágazati stratégia teljes körű végrehajtását – többek között a szerkezetátalakítást, a privatizációt és a megerősített felügyeletet – illetően.

               (8)

               A Bizottság 2014. március 5-én önálló ajánlást intézett Szlovéniához, amelyben arra kérte a hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlásban foglaltak teljes körű betartása érdekében, a kiegészítő intézkedésekről pedig tegyenek jelentést a 2014. évi stabilitási program vonatkozó fejezetében.

               (9)

               Szlovénia 2014. április 15-én benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját, 2014. április 24-én pedig 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (10)

               A 2014. évi stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány korrekciója 2015-ig és a középtávú költségvetési cél megvalósítása 2017-ig. A program megerősíti a költségvetési egyensúlyra vonatkozó, a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit tükröző, előző középtávú költségvetési célt. Ugyanakkor az (újraszámított) strukturális egyenleg 2017-ig várhatóan nem éri el a középtávú költségvetési célt. A stabilitási program tervei szerint a hiány 2015-ben a GDP 3 %-a alá csökken, ami összhangban van a túlzott hiány esetén követendő eljárás kapcsán hozott tanácsi ajánlásban foglalt céllal. A stabilitási program 2015 után a hiány tartós csökkenésével számol egészen 2018-ig, amikor is a hiány a GDP 0,3 %-át kitevő többletbe fordul át. A stabilitási program előrejelzései szerint az államadósság a GDP 81,1 %-ánál fog tetőzni 2015-ben, mielőtt 2016-ban 76 %-ra csökken. Összességében véve a stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet független testület (a Makrogazdasági Elemzési és Fejlesztési Intézet) készített – óvatos. A stabilitási program beazonosít néhány olyan kiegészítő intézkedést, amely hozzájárul az előírt költségvetési kiigazításhoz képest jelentkező eltérés csökkentéséhez. Ezek alapján elmondható, hogy a stabilitási program részben választ jelent az önálló bizottsági ajánlásra. Ennek ellenére továbbra is lefelé mutató kockázatokkal kell számolni, mivel a stabilitási programot alátámasztó intézkedések nem kellően részletezettek, és sokuk még nincs elfogadva.
               A 2013-as szlovéniai eszközminőség-elemzésből és stressztesztből eredő minden további feltőkésítési igény növelné a hiány mértékét és az adósságrátát, míg az állami tulajdonú szervezetek vagy bankok sikeres privatizációjából befolyó minden, a program előrejelzéseiben nem szereplő bevétel csökkentené az adósságterhet. A Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési kiigazítás 2013–2014-ben a GDP 1,4 %-ával marad el a (korrigált) strukturálisegyenleg-változástól, valamint a GDP 0,5 %-ával a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlás idején szükségesnek becsült kötelező intézkedések összegétől. 2015 vonatkozásában a stabilitási program a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak megfelelő hiányt jelez előre, ezzel szemben a Bizottság szolgálatainak 2014. évi tavaszi előrejelzése a GDP 3,1 %-át kitevő hiánnyal számol.

               (11)

               Továbbá a bizottsági előrejelzés szerint a (korrigált) strukturálisegyenleg-változással és a végrehajtandó diszkrecionális intézkedések mögöttes összegével mért költségvetési kiigazítás várhatóan némileg elmarad a Tanács által 2015-re ajánlott szinttől. A Tanács a stabilitási programnak és a bizottsági előrejelzésnek az 1466/97/EK tanácsi rendelet értelmében általa végzett értékelése alapján úgy véli, hogy 2014-ben és azt követően további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy biztosítható legyen a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak, és azon belül az előírt strukturális kiigazításnak való teljes körű megfelelés.

               (12)

               A költségvetési szabályokat illetően a parlament 2013-ban jóváhagyta a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Ugyanakkor a szükséges végrehajtási jogszabály, azaz a költségvetési szabályozási törvény, amelynek 2013 novemberében már hatályban kellett volna lennie, még nem került elfogadásra. Mindenekelőtt meg kell teremteni a működőképes költségvetési tanács szerepének, hatáskörének és függetlenségének meghatározásához szükséges jogalapot. Az egészségügy fő kiadási területén működő valamennyi költségvetési felhasználóra irányuló, átfogó kiadási felülvizsgálat időben történő elvégzése révén azonosíthatóvá válna a költségvetési konszolidációt alátámasztó intézkedések, valamint az eredményesség és a költséghatékonyság fokozására alkalmas opciók újabb köre.

               (13)

               2013-ban Szlovénia arra vonatkozó ajánlást kapott, hogy erősítse meg a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát és javítsa a tartós ápolás-gondozás ágazatának eredményességét, költséghatékonyságát és minőségét. Szlovénia korlátozott előrelépést tett az ezzel az ajánlással kapcsolatban hozott intézkedések terén. 2014 áprilisában lezárult a 2012-es nyugdíjreform értékelése, és az első megállapítások kedvezőek. Noha bizonyos költségvetési megtakarítások teljesültek, a nyugdíjak szintje változatlan maradt. Szlovénia közép- és hosszú távon magas költségvetési fenntarthatósági kockázatoknak van kitéve, elsősorban az elöregedéssel kapcsolatos költségeknek az ország demográfiája miatt jelentkező emelkedése miatt. Így az összkiadás közép- és hosszú távú stabilizálásához elengedhetetlen a nyugdíjrendszer és a tartós ápolási-gondozási rendszer középtávú reformja, a nyugdíjak megfelelőségének és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférésnek a biztosítása mellett. A hatóságok átfogó nyugdíjreformra irányuló fehér könyvet készülnek összeállítani. 2013 végén tervezetet fogadtak el a tartós ápolás-gondozás reformjára vonatkozóan, a kapcsolódó jogszabály 2014 végére várható. Fennáll azonban a késedelem kockázata, mivel lemaradások tapasztalhatók az egészségbiztosítás folyamatban lévő szerkezetátalakítása terén.

               (14)

               A munkaerő-piaci helyzet romlott. A munkanélküliség 2013-ban elérte a 10,3 %-ot, az ifjúsági munkanélküliség pedig 2013-ban 21,6 %-ra emelkedett, míg a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok aránya 2011 és 2013 között 2,1 százalékponttal nőtt. A 2013-ban elfogadott munkaerő-piaci reform értékelése a határozatlan és a határozott idejű szerződések csökkenő szegmentációja felé mutat, jóllehet más határozatlan idejű szerződési formák gyakoribb használata mellett, míg az idősek és a fiatalok foglalkoztatására irányuló ösztönzők hatása még mindig nem világos. A munkaerő-piaci szegmentációval a diákmunka jobb szabályozása révén is foglalkoznak. Jóllehet elfogadás előtt áll egy új törvény, továbbra is kétségek vannak azt illetően, hogy az majd megfelelően kezelni tudja-e a korábbi szabályok hiányosságait. A kormány korlátozott előrehaladást ért el a minimálbérre vonatkozó tavalyi ajánlás végrehajtását illetően, így annak indexálása továbbra is csak az inflációhoz igazodik annak ellenére, hogy a minimálbérről szóló törvény más gazdasági feltételhez történő igazítást is lehetővé tesz. Korlátozott előrehaladás történt az eredményes, személyre szabott aktív munkaerő-piaci politikai intézkedések kidolgozása és a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányának kezelése terén.

               (15)

               A kormány jelentős előrelépést tett a bankszektor stabilitására vonatkozó ajánlásokkal összefüggésben: hiteles eszközminőség-elemzést és stressztesztet, azonnali feltőkésítést végzett és a nemteljesítő hiteleket a banki eszközkezelő társaságba transzferálta. Ennek ellenére a munka messze nem fejeződött be, és határozott fellépésre van szükség a 2013 decemberében bejelentett, átfogó bankágazati stratégia véglegesítése és végrehajtása, egyebek mellett a szerkezetátalakítás, a privatizáció és a megerősített felügyelet terén. Továbbra is magas a nemteljesítő hitelek szintje a bankrendszerben. Ezért a bankoknak a nemteljesítő hitelekre vonatkozóan belső szanálási kapacitást kell kiépíteniük (ezen belül meg kell erősíteniük a belső eszközkezelési és szerkezetátalakítási egységeiket) a nemteljesítő hitelek feldolgozásának felgyorsítása érdekében, az elidegenítési érték maximalizálása és az életképes vállalkozások fenntartása mellett. A nemteljesítő hiteleknek a banki eszközkezelő társaságba történő további transzferálása alapos tervezést igényel a vállalati hitelek gyors és hatékony átstrukturálásának megkönnyítése érdekében, különösen az összetett, összekapcsolt csoportokon belüli hitelek esetében. Még nem készült el a banki eszközkezelő társaság visszaváltási célszámait megalapozó, átfogó irányítási stratégia és üzleti terv. Az eszközminőség-elemzésből és a stressztesztből levont tanulságokra alapozva további határozott intézkedések indokoltak az összes bank és különösen az állami tulajdonban maradó bankok irányításának és felügyeletének javítása érdekében, méghozzá a kockázatkezelés megerősítése, a hitel-jóváhagyási eljárások erősítése és az adatok minőségének és rendelkezésre állásának javítása révén, a nemteljesítő hitelek szintjének csökkentése és a jövőbeni kockázatok visszaszorítása céljából.

               (16)

               A kormány korlátozott előrehaladást ért el a teljes hozzáadott érték egyhatodát előállító, a hazai bankok, biztosító csoportok és nem pénzügyi társaságok összetett rendszerét alkotó, jelentős keresztrészesedéssel rendelkező állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítására vonatkozó ajánlások végrehajtását illetően. Az állami befolyás szintje a garanciákból eredő kötelezettségek révén jelentős közvetlen és közvetett kockázatokat teremt az államháztartás szempontjából. Az állami tulajdonú vállalatok igazgatására vonatkozó koherens stratégia jobb vállalatirányítással kísérve kedvezőbb környezetet teremtene a közvetlen külföldi befektetésekhez. Annak ellenére azonban, hogy első lépésként 2013 májusában összeállították a felgyorsított privatizációval érintett 15 vállalatot tartalmazó kiinduló listát, az eddig elért előrehaladás vegyesnek mondható, és jelentős a kockázata annak, hogy nem sikerül tartani a határidőket. Késéssel ugyan, de 2014 áprilisában megszületett az állami tulajdon kezelését megerősítő eszközt, azaz a szlovén állami vagyonkezelőt megalapozó új szabályozás. Még mindig várat magára az átfogó stratégia létrehozása és az alapvető és nem alapvető, ezen belül a privatizációra kijelölt eszközök pontos besorolása. Megfelelő intézkedések azonosítása és végrehajtása szükséges ahhoz, hogy biztosított legyen a szerkezetátalakítási eljárás és az azzal összefüggésben meghatározott célok elérése, ideértve többek között a hitelezőknek biztosított elidegenítési érték maximalizálását, valamint a gyors szanálást igénylő, legsürgetőbb esetek listájának összeállítását.

               (17)

               A nemteljesítő hitelek időben történő szanálását elősegítendő 2013-ban módosultak a fizetésképtelenségi szabályok, az új szabályozás azonban jórészt még kipróbálatlan. A magas szintű eladósodottság és pénzügyi nehézség következtében csökkent a vállalati szektor jövőbeli projektekre irányuló beruházási kapacitása. A vállalati szektor sürgetően szükséges pénzügyi és operatív szerkezetátalakítása még csak most indul szélesebb körben. Egységes szemléletre van szükség a bankrendszeren belüli különböző hitelkitettségekkel kapcsolatban a nemteljesítő hitelek szanálásának felgyorsítása és a szerkezetátalakítási tárgyalások előmozdítása érdekében, különösen az összetett, összekapcsolt csoportokon belüli hitelek esetében. Az összes érdekelt tapasztalt képviselőiből álló, központosított munkacsoport kezdeményezhetné ezen eljárás támogatását és felgyorsítását. Addig is elengedhetetlen a banki eszközkezelő társaság számos, folyamatban lévő sürgős ügyének gyors és eredményes lezárása.

               (18)

               Lehetőségei ellenére az Unióban Szlovéniában a legalacsonyabb a közvetlen külföldi befektetés aránya (a GDP 34,1 %-a, szemben az uniós átlaggal, amely 2012-ben a GDP 47,1 %-a volt). Jóllehet a privatizáció és a vállalati szerkezetátalakítás számos új lehetőséget kínál a magánbefektetőknek, bizonyított tény, hogy a nem megfelelően fejlett üzleti környezet és kultúra megakadályozza Szlovéniát abban, hogy teljes mértékben kihasználja azok előnyeit. 2012-ben elindult a szabályozott szakmák deregulációja, és mára e szakmák száma 323-ról 262-re csökkent. A szabályozott szakmák további deregulációja hozzájárulna a hazai és a külföldi szolgáltatók számának emelkedéséhez és ezáltal a versenyképesség növeléséhez. Lehetőség lenne az üzleti környezet és a vállalkozói tevékenységek javítását szolgáló intézkedések koherenciájának növelésére. Ezzel összefüggésben a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok keretében várható intelligens szakosodási stratégia alkalmat nyújt majd az olyan kulcsintézkedésekre való összpontosításra, mint például a kereskedelemképes, innovatív termékek előállítása.

               (19)

               Szlovénia még nem haladt nagyon előre a közszféra reformjára vonatkozó átfogó (2015 januárjában elfogadandó) javaslatok elkészítésével. Ennek kapcsán helyre kell állítania a közigazgatás minőségét és hitelességét. Szlovénia tett némi előrehaladást az igazságszolgáltatási rendszer minőségének javítása terén és csökkentette a folyamatban lévő ügyek számát. A kereskedelmi és polgári igazságszolgáltatásban alkalmazott ügykezelés reformja javított a bírósági rendszer működésén. A polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében a közelmúltban tapasztalt pozitív tendencia folytatódik.

               (20)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Bizottság figyelembe vette nemcsak a programok Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (21)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Szlovénia stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (22)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait.

               (23)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (7). Szlovéniának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               2014-ben és azt követően kellően meghatározott strukturális intézkedésekkel erősítse meg a költségvetési stratégiát azért, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében a tanácsi ajánlásban meghatározott strukturális kiigazítás teljesítése révén 2015-ig biztosítsa a túlzott hiány fenntartható módon történő kiigazítását. A költségvetési egyensúlyhiány tartós kiigazítása az alkalmazkodóképesség javítására és a növekedés, valamint a foglalkoztatás élénkítésére irányuló ambiciózus strukturális reformok hiteles végrehajtását teszi szükségessé. A túlzott hiány megszüntetését követően évente hajtson végre a GDP legalább 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazítást, illetve ennél többet jó gazdasági feltételek fennállása esetén vagy az adósságszabály ahhoz szükséges betartása érdekében, hogy a magas államadósság-rátát tartósan csökkenő pályára állítsa. A költségvetési politika hitelességének javítása érdekében mihamarabb fejezze be a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály elfogadását, tegye kötelezővé, átfogóvá és átláthatóvá a középtávú költségvetési keretet, továbbá teremtse meg a működőképes költségvetési tanácsra vonatkozó szükséges jogalapot, amely meghatározza annak a költségvetési eljáráson belüli hatáskörét és egyértelmű eljárási szabályokat vezet be a költségvetési eredmények nyomon követésével kapcsolatban. 2014 végéig végezzen átfogó kiadási felülvizsgálatot az egészségügy területén, amely kiterjed az állami és helyi önkormányzati szintekre, a közvetlen és közvetett költségvetési felhasználókra, valamint az önkormányzati tulajdonban álló közszolgáltatókra, azzal a céllal, hogy 2015-ben és azt követően költségvetési megtakarításokat érjen el.

               2.

               Nyilvános konzultáció alapján állapodjon meg a nyugdíjrendszer 2020 utáni fenntarthatóságát és adekvát nyugdíjakat biztosító, a fő paraméterek kiigazítását tartalmazó intézkedésekről, amelyek többek között tartalmazzák a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedésével való összekapcsolását és a nyugdíjrendszer második pillérébe eszközölt magán-hozzájárulások ösztönzését. Fogja vissza a tartós ápolással-gondozással összefüggő, az elöregedéshez kapcsolódó kiadásokat azáltal, hogy a juttatásokat a leginkább rászorulókra irányítja és az intézményi ápolás helyett az otthoni ápolást helyezi előtérbe.

               3.

               A szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően 2014 végéig hozzon létre átfogó szociális megállapodást, biztosítva, hogy a bérek alakulása, beleértve a minimálbért is, támogassa a versenyképességet, a belföldi keresletet és a munkahelyteremtést. Határozza meg újra a minimálbér összetételét, és vizsgálja felül indexálási rendszerét. Hozzon intézkedéseket a szegmentáció további csökkentése érdekében, különösen a fiatalok és az idősek alkalmazását szolgáló ösztönzők eredményességének és a polgári jogi szerződések használatának vizsgálata révén. Fogadja el a diákmunkáról szóló törvényt. Helyezze előtérbe a nem regisztrált fiatalok elérését, és ehhez biztosítson megfelelő állami foglalkoztatási szolgálati kapacitást. Az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók foglalkoztatásának növelése érdekében igazítsa a munkakörnyezetet a hosszabb aktív életkorhoz, és összpontosítson erőforrásokat személyre szabott aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedésekre, valamint javítsa azok hatékonyságát. Kezelje a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányát a szakképzés és -oktatás vonzerejének növelésével és az érdekeltekkel való együttműködés további fejlesztésével a munkaerő-piaci igények értékelése terén.

               4.

               2014-ben a tervekkel összhangban fejezze be az NKBM privatizációját, készítse elő az Abanka 2015-ös privatizációját, folytassa az állami támogatásban részesülő bankok szerkezetátalakítási terveinek azonnali végrehajtását, valamint a bankszektor szükséges konszolidációját. Az eszközminőség-elemzésből és a stressztesztből levont tanulságokra alapozva 2014 augusztusában véglegesítse a bankokra vonatkozó átfogó cselekvési tervet, és ezen belül hozzon meghatározott intézkedéseket az irányítás, a felügyelet, a kockázatkezelés, a hitel-jóváhagyási eljárás, valamint az adatok minőségének és rendelkezésre állásának javítása céljából. Erősítse meg a bankok nemteljesítő hitelek szanálására irányuló kapacitását azáltal, hogy megerősíti a belső eszközkezelési és szerkezetátalakítási egységeiket. Pontosítsa a banki eszközkezelő társaság mandátumát azáltal, hogy 2014 szeptemberéig átfogó irányítási stratégiát és üzleti tervet tesz közzé, amelyben részletezi eszközeinek szerkezetátalakítására vonatkozó szerepét, visszaváltási célszámait, költségvetését, eszközkezelési terveit és a várt hozamot, valamint biztosítson számára megfelelő forrásokat.

               5.

               Folytassa a 2013-ban bejelentett privatizációk végrehajtását a megállapított határidők szerint. Fogadjon el stratégiát a szlovén állami vagyonkezelőre vonatkozóan, amelyben a szlovén állami vagyonkezelőről szóló 2014. évi törvényben foglalt ütemezéssel és meghatározásokkal összhangban pontosan besorolja az eszközöket. 2014 novemberéig kötelezze el magát egy rövid távú (egy- vagy kétéves), jól meghatározott eszközök körére vonatkozóan pontos időkeretet megállapító elidegenítési ütemterv mellett. A törvényben foglalt időkereten belül tegye azt teljes körűen működőképessé az állami tulajdonban maradó eszközök kezelése, valamint az eszközkezelési aktusokban kijelölt eszközök elidegenítése tekintetében. A szakmai, átlátható és független irányítás biztosítása érdekében 2014 szeptemberéig fogadjon el és hajtson végre vállalatirányítási kódexet az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozóan.

               6.

               2014 végéig véglegesítse a vállalati szerkezetátalakításra vonatkozó főtervet, amelyben egyértelmű prioritásokat és eredményes végrehajtási eljárásokat határoz meg. A teljes szerkezetátalakítási eljárás nyomon követése és koordinációja céljából hozzon létre központi vállalati szerkezetátalakítási munkacsoportot, amely biztosítja a megfelelő szakértelmet, iránymutatást és tanácsadást, valamint megkönnyíti az összes érdekelt közötti tárgyalási eljárást. Állítsa össze a legsürgetőbb szerkezetátalakítási ügyek listáját és maximalizálja a befektetőknek biztosított elidegenítési értéket. A szerkezetátalakítási eljárás valamennyi érdekeltjét illetően szorgalmazza a meglévő jogi mechanizmusok és nemzetközi bevált gyakorlatok használatát. 2014 szeptemberéig értékelje a fizetésképtelenségről szóló jogszabály friss változásait és álljon készen további szükséges intézkedések bevezetésére. Csökkentse tovább a polgári és kereskedelmi peres ügyek elsőfokú bírósági eljárásának időtartamát, beleértve a fizetésképtelenségi ügyekét, valamint a lezáratlan, különösen a végrehajtási és fizetésképtelenségi ügyek számát.

               7.

               Csökkentse a Szlovéniában folytatott üzleti tevékenység előtt álló akadályok számát a gazdasági fejlődés szempontjából kulcsfontosságú területeken, növelve az ország vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések számára, különösen a szabályozott szakmák gyorsított liberalizációja és az adminisztratív teher csökkentése – azon belül is az egyszerűsített engedélyezési eljárások – révén. Biztosítson megfelelő költségvetési autonómiát a versenyhivatal számára és növelje intézményi függetlenségét. Gondoskodjon a prioritások korszerűsítéséről és a következetességről a 2011-es kutatási és innovációs, valamint a 2013-as iparpolitikai stratégiákat, illetve a várható intelligens szakosodási és közlekedési stratégiákat illetően, továbbá biztosítsa gyors végrehajtásukat és eredményességük értékelését.

               8.

               Hozzon hatékony intézkedéseket a korrupció elleni küzdelem érdekében, fokozza az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, valamint vezessen be külső teljesítményértékelést és minőségellenőrzési eljárásokat.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) alapján 2014-re is érvényben marad.

      (4)  HL C 217., 2013.7.30., 75. o.

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

      (6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

      (7)  Lásd e Hivatalos Lap 141 oldalát.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008SC0381

A bizottság ajánlása a Tanácsnak az Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló jegyzőkönyv módosításáról folytatott tárgyalásokon való részvételéről  /* SEC/2008/0381 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 31.3.2008SEC(2008) 381 véglegesA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAKaz Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló jegyzőkönyv módosításáról folytatott tárgyalásokon való részvételérőlA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAKaz Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló jegyzőkönyv módosításáról folytatott tárgyalásokon való részvételérőlA. INDOKOLÁS1. A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB Egyezmény (CLRTAP) végrehajtó testülete 1998 júniusában fogadta el a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyvet. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyv középpontjában jelenleg egy 16 anyagot, ezen belül tizenegy növényvédő szert, két ipari vegyi anyagot és három szándékolatlan mellékterméket tartalmazó lista áll. A végső cél ezen, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kiengedésének, kibocsátásának vagy veszteségének a csökkentése. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyv 2003. október 23-án lépett hatályba. 29 fél, köztük a Közösség és 21 tagállam ratifikálta[1].2. A Tanács 2004. február 19-én az Európai Közösség nevében elfogadott egy, a jegyzőkönyv megkötéséről szóló határozatot[2]. A Közösség jóváhagyó okiratát 2004. április 30-án helyezték letétbe.3. A jegyzőkönyv 14. cikke értelmében bármely részes fél javasolhatja a jegyzőkönyv vagy mellékletei módosítását. A végrehajtó testületet alkotó felek megvitatják a javasolt módosításokat és az ülésen jelenlevő felek konszenzusával fogadják el.4. 2007. december 13-án, a végrehajtó testület huszonötödik ülésszakán a stratégiai és felülvizsgálati munkacsoportot megbízták, hogy tárgyalja meg a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyv módosítástervezetét, és 2008 decemberében, a végrehajtó testület huszonhatodik ülésszakán terjessze elő. A módosítások a következő témákat érintik: i. az anyagokra vonatkozó előírások tervezett újraértékelését, valamint a jegyzőkönyvnek az elérhető legjobb technikákhoz (BAT) és kibocsátási határértékekhez (ELV) kapcsolódó előírásainak esetleges felülvizsgálatát; ii. hét „új” anyag[3] felvételét a jegyzőkönyvbe, és iii. a mellékletek módosításának gyorsított eljárását.5. Az EK-Szerződés 174. cikkének (1) bekezdése értelmében a Közösség környezetpolitikájának egyik célja a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten. E cél elérése érdekében – összhangban a 175. és a 300. cikkel – a Közösség megállapodásokat köthet harmadik felekkel.6. Az EK-Szerződés 300. cikke (1) bekezdésének megfelelően, a Közösség és egy vagy több állam vagy nemzetközi szervezet közötti megállapodás megkötéséhez a Bizottság ajánlásokat készít a Tanács számára, és a Tanács felhatalmazza a Bizottságot a szükséges tárgyalások megkezdésére. A Bizottság ezeket a tárgyalásokat az e feladatának segítésére a Tanács által kijelölt különbizottságokkal konzultálva, valamint a Tanács által adott esetben számára kibocsátott irányelvek keretei között folytatja le.7. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyv keretében tárgyalt, fent említett módosításokat a stratégiai és felülvizsgálati munkacsoportban és a végrehajtó testületben tárgyalják meg. Ezek a módosítások az EK-Szerződés 300. cikke (1) bekezdésének értelmében megállapodásnak minősülnek. Az Európai Közösség számos jogi eszköze[4] érinti a hét javasolt anyagot. A tagállamok a közösségi jog keretein kívül nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek érintik a közösségi szabályozást vagy megváltoztatják annak alkalmazási körét.8. Fontos tehát, hogy a Bizottság ajánlásokat terjesszen a Tanács elé, a Tanács pedig felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az e témában szükséges tárgyalásokon a stratégiai és felülvizsgálati munkacsoport következő, 2008. áprilisi és szeptemberi ülésén, valamint a végrehajtó testület 2008. decemberi ülésén vegyen részt.B. AJÁNLÁSA fentiek fényében a Bizottság a következőket ajánlja:1.  a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy a Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében az Európai Közösség nevében vegyen részt a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló ENSZ-EGB jegyzőkönyv módosítására vonatkozó tárgyalásokon a stratégiai és felülvizsgálati munkacsoport 2008. áprilisi és szeptemberi, valamint a végrehajtó testület 2008. decemberi ülésén;2.  a Bizottság a Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében az Európai Közösség nevében folytassa le ezeket a tárgyalásokat, ennek során konzultáljon a tagállamok képviselőiből álló különbizottsággal, és a mellékelt tárgyalási irányelvekkel összhangban járjon el;3.  ha a fent említett módosítások olyan kérdéseket érintenek, amelyekben a Közösség és a tagállamok megosztott hatáskörrel rendelkeznek, a Bizottság és a tagállamok a tárgyalási folyamat során működjenek szorosan együtt annak érdekében, hogy nemzetközi szinten egységesen képviselhessék az Európai Közösséget;4.  A Bizottság számoljon be a Tanácsnak a tárgyalások eredményéről, illetve, ha szükséges, bármely esetleges problémáról, amely a tárgyalások során felmerül.5.  MELLÉKLETTÁRGYALÁSI IRÁNYELVEK1. A Bizottság biztosítja, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló jegyzőkönyv bármely módosítása összhangban legyen a releváns közösségi jogszabályokkal.2. A Bizottság annak biztosítására is törekszik, hogy a jegyzőkönyv módosításai:a) összhangban legyenek az anyagokhoz kapcsolódó előírások tervezett újraértékelésével, valamint a jegyzőkönyv elérhető legjobb technikákhoz (BAT) és kibocsátási határértékekhez (ELV) kapcsolódó előírásainak esetleges felülvizsgálatával;b) megfelelően egészítsék ki az I., II. és/vagy III. mellékletet a következő anyagokkal: hexaklór-butadién (HCBD), kereskedelmi forgalomban levő oktabróm-difenil-éter (c-OctaBDE), pentaklór-benzol (PeCB), poliklórozott naftalinok (PCN-ek), rövidláncú klórozott paraffinok (SCCP-k), perfluoroktán-szulfonát (PFOS), kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éter (c-PentaBDE);c) vezessenek be gyorsított eljárást a jegyzőkönyv I.–IV., VI. és VIII. mellékletének módosításához.[1] A POP-titkárság 2007. szeptember 18-i aktualizálása szerint.[2] A Tanács 2004/259/EK határozata (2004. február 19.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 81, 2004.3.19., 37.o.).[3] Hexaklór-butadién (HCBD), kereskedelmi forgalomban levő oktabróm-difenil-éter (c-OctaBDE), pentaklór-benzol (PeCB), poliklórozott naftalinok (PCN-ek), rövidláncú klórozott paraffinok (SCCP-k), perfluoroktán-szulfonát (PFOS), kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éter (c-PentaBDE).[4] Többek között az Európai Parlament és a Tanács 2002/45/EK irányelve (2002. június 25.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó 76/769/EGK tanácsi irányelv huszadik módosításáról (rövidláncú klórozott paraffinok), HL L 177., 2002.7.6., 21.o.; az Európai Parlament és a Tanács 2003/11/EK irányelve (2003. február 6.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 24. módosításáról (pentabróm-difenil-éter, oktabróm-difenil-éter), HL L 42., 2003.2.15., 45.o.; és az Európai Parlament és a Tanács 2006/122/EK irányelve (2006. december 12.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 30. módosításáról (perfluoroktán-szulfonátok), HL L 372., 2006.12.27., 32.o. A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 327., 2000.12.22., 1.o.) 2. cikke értelmében a hexaklór-butadién és a pentaklór-benzol elsőbbségi veszélyes anyagok. A 96/61/EK irányelv a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről, HL L 257., 1996.10.10., 26. o.


title: 2011/766/EU: A Bizottság ajánlása ( 2011. november 22. ) a mozdonyvezetők képzésében részt vevő képzési központoknak és a mozdonyvezetők vizsgáztatóinak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő elismerési eljárásáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               29.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/41

         A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
   (2011. november 22.)
   a mozdonyvezetők képzésében részt vevő képzési központoknak és a mozdonyvezetők vizsgáztatóinak a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő elismerési eljárásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2011/766/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Annak érdekében, hogy a mozdonyvezetők és a mozdonyvezető-jelöltek képzésének minősége, valamint vizsgáinak színvonala megfelelő és összehasonlítható szintet érjen el ahhoz, hogy minősítésükre valamennyi tagállamban sor kerülhessen, közös, uniós szintű feltételeket és eljárásokat ajánlott alkalmazni a képzési központok és a mozdonyvezetőket és mozdonyvezető-jelölteket vizsgáztatók elismerésére vonatkozó eljárások, továbbá a vizsgával szemben támasztott minőségi követelmények tekintetében.

               (2)

               A vizsgák kölcsönös elfogadásának lehetővé tétele érdekében indokolt a képzést és a vizsgákat valamennyi tagállamban megfelelő módon, ésszerű és összehasonlítható minőségi szinten végrehajtani.

               (3)

               Az elismerésről szóló igazoláson fel kell tüntetni azokat a szakterületeket, amelyekből a képzési központ elismert módon képzést nyújthat, és amelyekből a vizsgáztató elismert módon vizsgáztathatja a mozdonyvezetőket. A képzési központ jogosult képzések tartására az elismerési igazolásban meghatározott szakterületek határain belül, az elismert vizsgáztató pedig jogosult az Unió egész területén vizsgáztatni.

               (4)

               Előfordulhat, hogy a mozdonyvezetők általános nyelvi kompetenciájának tekintetében az illetékes hatóság nem rendelkezik azzal a speciális tapasztalattal és kompetenciával, amely a képzési központoknak és a vizsgáztatóknak a mozdonyvezetők általános nyelvi kompetenciája tekintetében történő elismeréséhez szükséges. Ebben az esetben a tagállamok elfogadhatják a képzési központoknak az Európa Tanács által kidolgozott közös európai nyelvi referenciakerettel összhangban kibocsátott képesítési bizonyítványait.

               (5)

               Néhány tagállamban már létrehozták, vagy létre fogják hozni a mozdonyvezetők vizsgáinak megszervezésére szolgáló vizsgaközpontokat. Ebben az esetben a tagállamok a vizsgáztatók elismerésének feladatát meghatározott nemzeti feltételek mellett átruházhatják a vizsgaközpontokra,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      Tárgy

               1.

               Ez az ajánlás a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) összhangban meghatározza a mozdonyvezetők és mozdonyvezető-jelöltek számára szakképzést nyújtó képzési központok elismerésére és a mozdonyvezetők és mozdonyvezető-jelöltek vizsgáztatóinak elismerésére vonatkozóan ajánlott gyakorlatokat és eljárásokat.

      Képzési központ elismerésére irányuló kérelem

               2.

               A képzési központ írásban nyújtja be az elismerés, annak megújítása vagy módosítása iránti kérelmét azon tagállam illetékes hatóságához, ahol a képzési központ gazdasági tevékenységeinek központja található vagy ahová azt telepíteni tervezik, a 6. pontban említett eset kivételével.

               3.

               Ha a képzési központ egynél több jogi személyből áll, valamennyi jogi személynek külön elismerési kérelmet kell benyújtania.

               4.

               A kérelemnek tartalmaznia kell a 2007/59/EK irányelvben és a 765/2011/EU (2) bizottsági határozatban meghatározott követelmények teljesítését igazoló dokumentumokat.

               5.

               A kérelemben meg kell jelölni azokat a képzési feladatokat, amelyekre vonatkozóan a kérelmező elismerést kér. A kérelem egy vagy több szakterülethez tartozó képzési feladatra is kiterjedhet. A kérelmet az alábbi szakterület-felosztással összhangban kell megszerkeszteni:

                           a)

                           általános szakmai ismeretek a 2007/59/EK irányelv IV. mellékletének értelmében;

                           b)

                           a járművekre vonatkozó szakmai ismeret a 2007/59/EK irányelv V. mellékletének értelmében;

                           c)

                           az infrastruktúrára vonatkozó szakmai ismeret a 2007/59/EK irányelv VI. mellékletének értelmében;

                           d)

                           nyelvtudás a 2007/59/EK irányelv VI. melléklete értelmében (általános nyelvismeret és/vagy a vasúti üzemeltetéssel és a biztonsági eljárásokkal összefüggő sajátos kommunikáció és terminológia).

               6.

               Az olyan képzési központot, amelynek esetében a gazdasági tevékenységek központja az infrastruktúra helyszínétől eltérő tagállamban van, elismerheti azon állam illetékes hatósága, ahol az infrastruktúra található.

               7.

               Ha a kérelmező olyan, az infrastruktúra ismeretére vonatkozó képzési feladatok elismeréséért folyamodik, amelyeket egy tagállam illetékes hatósága ezzel az ajánlással és a 765/2011/EU határozattal összhangban már elismert, a többi tagállam illetékes hatóságainak értékelésüket azokat a követelményekre kell korlátozniuk, amelyek az adott infrastruktúrára vonatkozó képzés sajátosságait alkotják, és tartózkodniuk kell olyan szempontok értékelésétől, amelyek az előző elismerési eljárás során már értékelésre kerültek.

      A képzési központ elismeréséről szóló igazolás kiadása

               8.

               Az illetékes hatóság legkésőbb két hónappal az összes szükséges dokumentum kézhezvételét követően az elismerésről szóló igazolást ad ki.

               9.

               Az illetékes hatóság a kérelemről szóló döntését az alapján hozza meg, hogy a kérelmező hogyan tesz tanúbizonyságot a függetlenség, a szakértelem és a pártatlanság biztosításáról.

               10.

               Az elismerésről szóló igazolásnak a következő információkat kell tartalmaznia:

                           a)

                           az illetékes hatóság neve és címe;

                           b)

                           a képzési központ neve és címe;

                           c)

                           azok a képzési feladatok, amelyekre vonatkozóan a képzési központ az 5. ponttal összhangban képzést tartani jogosult;

                           d)

                           a képzési központnak a 15. ponttal összhangban kiadott azonosító száma;

                           e)

                           az elismerési igazolás lejáratának dátuma.

      A képzési központ elismeréséről szóló igazolás érvényessége, módosítása és megújítása

               11.

               A képzési központ elismeréséről szóló igazolás öt évig érvényes. Az illetékes hatóság indokolt esetekben az elismerésről szóló igazolásban meghatározott képzési feladatok egy része vagy egésze tekintetében lerövidítheti az érvényesség időtartalmát.

               12.

               Érvényes elismerési igazolással rendelkező képzési központ bármikor kérelmezheti a képzési feladatok körének kiterjesztését. A módosított elismerési igazolást a kérelmező által benyújtott, vonatkozó kiegészítő dokumentumok alapján állítják ki. Ebben az esetben a módosított elismerési igazolás lejáratának időpontja nem változik.

               13.

               Ha az elismerési igazolásban szereplő egy vagy több képzési feladatra vonatkozó követelmények nem teljesülnek, az elismert képzési központ azonnal beszünteti az érintett feladatokra vonatkozó képzések tartását és írásban tájékoztatja az elismerési igazolást kiadó illetékes hatóságot. Az illetékes hatóság értékeli az információkat, és módosított elismerési igazolást ad ki. Ebben az esetben az elismerési igazolás lejáratának időpontja nem változik.

               14.

               Az elismerési igazolás a képzési központ kérése nyomán kerül megújításra, és az első elismerési igazolással azonos feltételekkel állítják ki. Ha az elismerés feltételei változatlanok maradnak, az illetékes hatóság egyszerűsített eljárást vezethet be. Be kell nyújtani az előző két évben végrehajtott képzési tevékenységekről szóló jegyzéket. Ha az előző érvényességi időtartamot a 11. ponttal összhangban két évnél rövidebb időszakra rövidítették le, az egész időszakra vonatkozó nyilvántartást kell benyújtani.

      A képzési központok nyilvántartása

               15.

               A 2007/59/EK irányelv 20. cikkének (3) bekezdésében említett nyilvántartásban valamennyi elismert képzési központnak egyedi azonosító számmal kell szerepelnie. Az azonosító szám a nemzeti előírásokon alapul, azonban tartalmaznia kell annak a tagállamnak a rövid megnevezését is, amelyben a képzési központot elismerték.

               16.

               A nyilvántartásnak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

                           a)

                           az elismert képzési központ neve és címe;

                           b)

                           azok a képzési feladatok, amelyekre vonatkozóan a képzési központ elismerten képzést tarthat, hivatkozással a 2007/59/EK irányelv vonatkozó mellékleteire;

                           c)

                           azonosító szám;

                           d)

                           az elismerési igazolás lejáratának dátuma;

                           e)

                           kapcsolattartási adatok.

               17.

               A nyilvántartás naprakészen tartása érdekében az elismert képzési központok bármely, a nyilvántartásban közzétett adatot érintő változás esetén értesítik az elismerési igazolást kiadó illetékes hatóságot. A nemzeti előírások megkövetelhetik további adatoknak a nyilvántartásba történő felvételét és az azok változásairól szóló tájékoztatást.

      Az elismerés felfüggesztése és visszavonása

               18.

               Ha egy tagállam illetékes hatósága által a 2007/59/EK irányelv 26., 27. vagy 29. cikkének értelmében elvégzett értékelési vagy felügyeleti tevékenység azt bizonyítja, hogy a képzési központ nem tesz eleget az elismeréshez szükséges követelményeknek, az illetékes hatóság visszavonja vagy felfüggeszti a kérdéses elismerési igazolást.

               19.

               Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága által elismert képzési központ nem teljesíti a 2007/59/EK és a 765/2011/EU határozatból eredő kötelezettségeit, tájékoztatnia kell erről annak a tagállamnak az illetékes hatóságát, amely kibocsátotta az elismerési igazolást. Az elismerési igazolást kiadó illetékes hatóság 4 héten belül ellenőrzi ezt az információt, és értesíti a megkereső hatóságot az általa elvégzett ellenőrzésekről, valamint döntéseiről.

               20.

               Ha az illetékes hatóság megállapítja, hogy a képzési központ már nem felel meg az elismeréshez szükséges követelményeknek, visszavonja vagy felfüggeszti az elismerési igazolást.

      Jogorvoslati eljárás

               21.

               Az illetékes hatóság azonnal írásban tájékoztatja a képzési központot döntéseinek indokairól.

               22.

               Felfüggesztés vagy visszavonás esetén az illetékes hatóság egyértelmű tájékoztatást nyújt a képzési központnak a nem teljesített követelmények tekintetében. Az illetékes hatóság a felfüggesztés vagy a visszavonás hatálybalépése előtt értesítési időt határozhat meg, amelyen belül a képzési központ kiigazíthatja gyakorlatait az elismeréshez szükséges követelmények teljesítése érdekében. A hatóság tájékoztatja a képzési központot a jogorvoslati eljárásról, melynek segítségével az érintett képzési központ a határozat felülvizsgálatát kérheti.

               23.

               Az illetékes hatóság biztosítja, hogy olyan közigazgatási jogorvoslati eljárás működjön, mely lehetővé teszi az érintett képzési központ számára, hogy a vitatott határozatok felülvizsgálatát kérje.

      Nyelvi képzést nyújtó képzési központok

               24.

               Az általános nyelvi kompetenciára vonatkozóan a tagállam elismerheti a kérelmezőt képzési központként olyan tanúsítvány alapján, mely igazolja, hogy a kérelmező alkalmas általános nyelvi képzés nyújtására. Ennek az alkalmasságnak összhangban kell lennie az Európa Tanács által kidolgozott közös európai nyelvi referenciakeret (3) elveivel és módszertanával. A tagállam a nyelvi képzési központok tanúsítására vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével kiegészítő rendelkezéseket hozhat e lehetőség használatának meghatározására.

               25.

               A vasútüzemeltetési és biztonsági eljárásokra vonatkozó sajátos kommunikációra és terminológiára vonatkozó képzés tekintetében az elismerés ezen ajánlás rendelkezéseivel összhangban történik. A vasútüzemeltetési és biztonsági eljárásokra vonatkozó sajátos kommunikációról és terminológiáról szóló képzést nyújtó képzési központként való elismerésre vonatkozó pályázatokat azon tagállam illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyben az az infrastruktúra található, amelyre a kommunikáció és a terminológia vonatkozik.

      A vizsgáztatóként való elismerés iránti kérelem

               26.

               A vizsgáztatóként való elismerésért folyamodó kérelmezőnek írásos kérelmet kell benyújtania az érintett tagállam illetékes hatóságához.

               27.

               Az infrastruktúrával kapcsolatos ismeretek – köztük az útvonalismeret és az üzemeltetési szabályokra vonatkozó ismeret – vizsgáztatójaként való elismerésre irányuló kérelem esetében az elismerésért annak a tagállamnak az illetékes hatósága felelős, amelyben az infrastruktúra található.

               28.

               A kérelmet a kérelmező nevében munkáltatója is benyújthatja.

               29.

               A kérelmeknek tartalmazniuk kell a 2007/59/EK irányelvben és a 765/2011/EU határozatban meghatározott követelmények teljesítését igazoló dokumentumokat.

               30.

               A kérelemben meg kell jelölni azt a szakterületet vagy azokat a szakterületeket, amely(ek)re a vizsgáztatóként való elismerés iránti kérelem vonatkozik. A kérelem egy vagy több szakterületre is kiterjedhet. A kérelmet az alábbi szakterület-felosztással összhangban kell megszerkeszteni:

                           a)

                           általános szakmai ismeretek a 2007/59/EK irányelv IV. mellékletének értelmében;

                           b)

                           a járművek szakmai ismerete a 2007/59/EK irányelv V. mellékletének értelmében;

                           c)

                           az infrastruktúra szakmai ismerete a 2007/59/EK irányelv VI. mellékletének értelmében;

                           d)

                           nyelvtudás a 2007/59/EK irányelv VI. melléklete értelmében (általános nyelvismeret és/vagy a vasúti üzemeltetéssel és a biztonsági eljárásokkal összefüggő sajátos kommunikáció és terminológia).

      A vizsgáztatóként való elismerésről szóló igazolás kiadása

               31.

               Az illetékes hatóság valamennyi, a kérelmező által benyújtott dokumentumot értékeli. Amennyiben minden követelmény teljesült, a hatóság a lehető leghamarabb, de legkésőbb a szükséges dokumentumok kézhezvételét követő két hónap múlva az elismerésről szóló igazolást ad ki.

               32.

               Az elismerésről szóló igazolásnak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

                           a)

                           az illetékes hatóság neve és címe;

                           b)

                           a kérelmező neve, címe és születési dátuma; a kérelmező születési helyének feltüntetése az elismerésről szóló igazolásban szabadon választható alapon történik;

                           c)

                           a szakterület(ek), amely(ek)ből a vizsgáztató jogosultsága alapján vizsgáztathat;

                           d)

                           a nyelvek, amelyeken a vizsgáztató az elismerés alapján vizsgáztathat;

                           e)

                           a vizsgáztatónak a 10. pont (d) bekezdésével összhangban kiadott azonosító száma;

                           f)

                           az elismerési igazolás lejáratának dátuma.

      A vizsgáztatóként való elismerésről szóló igazolás érvényessége, módosítása és megújítása

               33.

               A vizsgáztató elismeréséről szóló igazolás öt évig érvényes. Az illetékes hatóság indokolt esetekben az elismerésről szóló igazolásban meghatározott szakterületek egy része vagy egésze tekintetében lerövidítheti az érvényesség időtartalmát.

               34.

               Az érvényes elismerési igazolás birtokosa bármikor kérelmezheti annak módosítását további szakterület(ek) hozzáadása érdekében. A módosított elismerési igazolást a kérelmező által benyújtott, vonatkozó kiegészítő dokumentumok alapján állítják ki. A módosított elismerési igazolás lejáratának időpontja nem változik.

               35.

               Olyan fejlemények esetén, amelyek megkövetelik az elismerési igazolás módosítását, mivel az abban szereplő egy vagy több szakterületre vonatkozó követelmények már nem teljesülnek, az elismert vizsgáztató azonnal megszünteti az e szakterületekből történő vizsgáztatást, és írásban tájékoztatja az illetékes hatóságot. Az illetékes hatóság értékeli az információkat, és módosított elismerési igazolást ad ki. A módosított elismerési igazolás lejáratának időpontja nem változik.

               36.

               Az elismerési igazolás a vizsgáztató kérése nyomán kerül megújításra, és az első elismerési igazolással azonos feltételekkel állítják ki. Ha az előző elismerés feltételei változatlanok, az illetékes hatóság egyszerűsített eljárást vezethet be. A megújításért folyamodó vizsgáztatóknak minden esetben be kell nyújtaniuk az előző érvényességi időszakban fennálló kompetenciák, valamint az előző két évben elvégzett vizsgáztatási tevékenységek jegyzékét. Ha az előző érvényességi időtartamot a 33. ponttal összhangban két évnél rövidebb időszakra rövidítették le, az egész időszakra vonatkozó jegyzéket kell benyújtani.

      A vizsgáztatók nyilvántartása

               37.

               A 2007/59/EK irányelv 20. cikkének (3) bekezdésében említett nyilvántartásban valamennyi elismert vizsgáztatónak egyedi azonosítóval kell szerepelnie. Az azonosító szám a nemzeti előírásokon alapul, azonban tartalmaznia kell annak a tagállamnak a rövid megnevezését is, amelyben a vizsgáztatót elismerték.

               38.

               A nyilvántartásnak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

                           a)

                           az elismert vizsgáztató neve, címe és születési dátuma;

                           b)

                           a szakterület(ek), amely(ek)ből a vizsgáztató az elismerés alapján vizsgáztathat;

                           c)

                           a nyelv(ek), amely(ek)en a vizsgáztató az elismerés alapján vizsgáztathat;

                           d)

                           a vizsgáztatónak a 37. ponttal összhangban kiadott azonosító száma;

                           e)

                           a munkáltató neve és címe, ha a 28. pont értelmében a vizsgáztató nevében munkáltató pályázik (egyéb esetben a vizsgáztató munkáltatójának neve és címe önkéntes alapon adható meg);

                           f)

                           az elismerési igazolás lejáratának dátuma;

                           g)

                           kapcsolattartási adatok.

               39.

               A nyilvántartás naprakészen tartása érdekében az elismert vizsgáztató vagy munkáltatója a nyilvántartásban szereplő bármely adatot érintő változás esetén értesíti az elismerési igazolást kiadó illetékes hatóságot. A nemzeti előírások előírhatják további adatoknak a nyilvántartásba történő felvételét és az azok változásairól szóló tájékoztatást is.

               40.

               A 38. pont a), b) és c) pontjában említett adatokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. A 38. pontban felsorolt többi adatot a személyes adatok védelméről szóló nemzeti előírásoknak megfelelően kell nyilvánosságra hozni.

      Az elismerés felfüggesztése és visszavonása

               41.

               Ha az illetékes hatóság által a 2007/59/EK irányelv 26., 27. vagy 29. cikkének értelmében elvégzett értékelési vagy felügyeleti tevékenység azt bizonyítja, hogy a vizsgáztató nem tesz eleget az elismeréshez szükséges követelményeknek, az illetékes hatóság visszavonja vagy felfüggeszti az elismerési igazolást.

               42.

               Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága által elismert vizsgáztató nem tesz eleget a 2007/59/EK irányelv és a 765/2011/EU határozat egy vagy több rendelkezésének, tájékoztatnia kell erről annak a tagállamnak az illetékes hatóságát, amely kibocsátotta az elismerési igazolást, és a megfelelő ellenőrzések elvégzését kell kérnie tőle.

               43.

               Ha ez utóbbi tagállam illetékes hatósága megállapítja, hogy a vizsgáztató már nem felel meg a követelményeknek, visszavonja vagy felfüggeszti az elismerési igazolást, a vizsgáztatót azonnal írásban tájékoztatja döntésének okairól, valamint határozatáról értesíti azt az illetékes hatóságot, amely a követelményeknek való meg nem felelésről szóló tájékoztatást nyújtotta.

      Jogorvoslati eljárás

               44.

               Az illetékes hatóság azonnal írásban tájékoztatja a vizsgáztatót döntéseinek indokairól.

               45.

               Felfüggesztés vagy visszavonás esetén az illetékes hatóság egyértelmű tájékoztatást nyújt a nem teljesített követelmények tekintetében. Az illetékes hatóság a felfüggesztés vagy a visszavonás hatálybalépése előtt értesítési időt határozhat meg, amelyen belül a vizsgáztató kiigazíthatja gyakorlatait az elismeréshez szükséges követelmények teljesítése érdekében.

               46.

               Az illetékes hatóság biztosítja, hogy olyan közigazgatási jogorvoslati eljárás működjön, mely lehetővé teszi a kérelmezők vagy a vizsgáztatók számára, hogy a vitatott határozatok felülvizsgálatát kérjék.

      A nyelvi kompetenciát értékelő vizsgáztatók

               47.

               Az általános nyelvi kompetencia vizsgáztatására tekintettel és a kérelmező vizsgáztatóként való elismerése érdekében a tagállam a vizsgáztatót elismerheti a nyelvoktatási ágazat közös gyakorlatával összhangban kiadott bizonyítvány alapján. E bizonyítványnak igazolnia kell a kérelmező arra való alkalmasságát, hogy az Európa Tanács által kidolgozott közös európai nyelvi referenciakeret elveinek és módszertanának megfelelő módon vizsgáztasson. A tagállam a vizsgáztatók nyelvi kompetenciájának tanúsítására vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével kiegészítő rendelkezéseket hozhat e lehetőség használatának meghatározására.

               48.

               A vasútüzemeltetési és biztonsági eljárásokra vonatkozó sajátos kommunikációt és terminológiát felölelő kompetencia vizsgáztatása tekintetében az elismerés ezen ajánlás rendelkezéseivel összhangban történik. A vasútüzemeltetési és biztonsági eljárásokra vonatkozó sajátos kommunikációt és terminológiát érintő vizsgák levezetésére alkalmas vizsgáztatóként való elismerésre vonatkozó pályázatokat azon tagállam illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyben az az infrastruktúra található, amelyre a kommunikáció és a terminológia vonatkozik.

      A vizsgaközpontok elismerése

               49.

               A tagállamok előírhatják a vizsgaközpontoknak az illetékes hatósághoz benyújtott írásos kérelem alapján történő elismerését.

               50.

               Az illetékes hatóság a nemzeti rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően, valamint a függetlenség, a szakértelem és a pártatlanság szempontjai alapján állítja ki a vizsgaközpont elismerési igazolását. A vizsgaközpontok elismerésére a 26–48. pontok alkalmazandók.

               51.

               Az illetékes hatóság e vizsgaközpontokra ruházhatja saját vizsgáztatóinak elismerését azzal a feltétellel, hogy a vizsgaközpontok megfelelnek az 53. pontban meghatározott követelményeknek.

               52.

               A 54. pont alkalmazásában a vizsgaközpont naprakészen tartja az általa elismert vizsgáztatók nyilvántartását. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a 38. pontban említett információkat.

               53.

               A vizsgaközpontnak megfelelő intézkedéseket kell hoznia a vizsgáztatók irányítására és biztosítania kell, hogy a vizsgáztatók rendelkezzenek a 2007/59/EK irányelv és a 765/2011/EU határozat alapján előírt kompetenciákkal.

               54.

               A vizsgáztatók csak annak a képzési központnak a tevékenysége keretében vizsgáztathatnak, amelyhez tartoznak.

               55.

               Az elismert vizsgaközpontról szóló információkat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a 38. pontban előírt nyilvántartásban, az adott vizsgaközponthoz tartozó egyes vizsgáztatókról szóló információk megadása nélkül. A 37. pontban említett azonosító szám helyett a vizsgaközpont nevét kell szerepeltetni.

               56.

               Az illetékes hatóság azonnal írásban tájékoztatja a vizsgaközpontot döntéseinek indokairól.

               57.

               Felfüggesztés vagy visszavonás esetén az illetékes hatóság egyértelmű tájékoztatást nyújt a nem teljesített követelmények tekintetében. Az illetékes hatóság a felfüggesztés vagy a visszavonás hatálybalépése előtt értesítési időt határozhat meg, amelyen belül a vizsgaközpont kiigazíthatja gyakorlatait az elismeréshez szükséges követelmények teljesítése érdekében.

               58.

               Az illetékes hatóság biztosítja, hogy olyan közigazgatási jogorvoslati eljárás működjön, mely lehetővé teszi a kérelmezők vagy a vizsgaközpontok számára, hogy a vitatott határozatok felülvizsgálatát kérjék.

      Átlátható értékelési szabályok

               59.

               Az értékelési és pontozási elveket, valamint az eredmények típusát a vizsgák előtt hozzáférhetővé kell tenni.

               60.

               A vezetők és a vezetőjelöltek számára lehetőséget kell biztosítani a vizsgaeredmények értékelésének megtekintésére és felülvizsgálati kérelem benyújtására, ha a vizsgájukat – indokolás mellett – kedvezőtlenül bírálták el.

      Az illetékes hatóság által ellátott minőségellenőrzések és felügyelet

               61.

               Az illetékes hatóság a 2007/59/EK irányelv 26., 27. és 29. cikke szerinti felügyeleti tevékenységek teljesítése érdekében megkövetelheti a következőket:

                           a)

                           hozzáférést a vizsgák előkészítése, lebonyolítása és értékelése szempontjából fontos valamennyi dokumentumhoz;

                           b)

                           jelentéstételi eljárás elfogadását, melynek értelmében bizonyos információkat rendszeresen vagy kérésre közölni kell;

                           c)

                           a vizsgáknak az illetékes hatóság képviselői részéről történő megfigyelését.

      Kelt Brüsszelben, 2011. november 22-én.

            a Bizottság részéről

         Siim KALLAS

            alelnök

      (1)  HL L 315., 2007.12.3., 51. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 36. oldalát.

      (3)  Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment, 2001 (Cambridge University Press (angol változat) – ISBN 0-521-00531-0). A kötet anyaga az Európa Tanács honlapján is elérhető: http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/documents/Common%20European%20Framework%20hyperlinked.pdf


title: A Tanács ajánlása (2017. július 11.) Lengyelország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2017. évi konvergenciaprogramját

text:
               9.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 261/88

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2017. július 11.)
   Lengyelország 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2017. évi konvergenciaprogramját
   (2017/C 261/20)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács a 2017. március 9–10-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerülne sor.

               (2)

               A Lengyelországra vonatkozó 2017. évi országjelentést 2017. február 22-én tették közzé. A Bizottság értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Lengyelországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Lengyelország által elért eredményeket.

               (3)

               Lengyelország 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodásának és releváns programjainak felülvizsgálatát és az azok módosítására vonatkozó javaslattételt. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

               (5)

               Lengyelország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi konvergenciaprogramja szerint a kormány az államháztartási egyenleget fokozatosan, a 2016-ban a GDP 2,4 %-át kitevő hiányról 2020-ra a GDP 1,2 %-ának megfelelő hiányra tervezi javítani. A középtávú költségvetési cél – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány – 2020-ig, vagyis a programidőszak során várhatóan nem fog teljesülni. A 2017. évi konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság a 2016. évi 54,4 %-ról 2017-ben várhatóan 55,3 %-ra nő, majd 2020-ra 52,1 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista.

               (6)

               A Tanács 2016. július 12-i ajánlása szerint Lengyelországnak 2017-ben a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2017-ben bizonyos mértékű eltérés lesz az ajánlott kiigazítástól.

               (7)

               Költségvetési helyzete fényében Lengyelországnak 2018-ban várhatóan további kiigazítást kell végrehajtania középtávú költségvetési célja, a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 3,7 %-os nominális növekedését (4) jelenti 2018-ban. Ez a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország 2018-ban jelentősen el fog térni az előírt kiigazítástól. A Tanács összességében úgy véli, hogy Lengyelországnak készen kell állnia további intézkedések megtételére 2017-ben, 2018-tól kezdődően pedig még további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és eredmények értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt a 2017. évi európai szemeszterről szóló, ezen országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018-as költségvetési eredmények értékelése során megfelelően figyelembe kell venni azt a célt, amely egy olyan költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozik, amely hozzájárul mind a folyamatban lévő gazdaságélénkülés megerősítéséhez, mind pedig a lengyel államháztartás fenntarthatóságának biztosításához. Ebben az összefüggésben a Tanács nyugtázza, hogy a Bizottság az 1466/97/EK rendeletben foglaltaknak megfelelő átfogó értékelést kíván végezni, különös tekintettel Lengyelország konjunkturális helyzetére.

               (8)

               A 2017. évi országjelentés szerint némi előrelépés történt az adóbehajtás javítása terén, mivel Lengyelország számos reformot hajtott végre az adórendszer szigorítása céljából. Ezeknek az adóbehajtásra gyakorolt teljes körű hatását és az adózási fegyelem költségeit szorosan figyelemmel kell kísérni. Lengyelország ezzel szemben nem lépett előre a kedvezményes héamérték kiterjedt alkalmazásának korlátozása terén, amely kedvezőtlen hatással van a héabevételekre, és nem hatásos szociálpolitikai eszköz.

               (9)

               Lengyelország számos területen szembesül kiadási nyomással, különösen a népesség elöregedése kapcsán. Ezért mechanizmusokat kell bevezetni a közkiadások hatékonyságának és eredményességének értékelésére, hogy lehetővé váljon a források újraelosztása. Mindezt szem előtt tartva a kormány a költségvetési folyamat megerősítésére irányuló terveket jelentett be, különösen a középtávú költségvetési keretrendszer és a közkiadások felülvizsgálatának a költségvetési folyamatba való beépítése tekintetében. Lengyelország az egyetlen olyan tagállam, amelynek nincs teljes jogú, független költségvetési tanácsa, és nem is tervezi annak létrehozását, bár rendelkezik néhány független költségvetési intézménnyel, amelyek részben ellátják egy költségvetési tanácsi feladatokat.

               (10)

               Lengyelországban a munkaképes korú népesség csökkenése várhatóan korlátozni fogja a növekedési potenciált az eljövendő évtizedekben. A lengyel munkaerőpiac teljesítménye az elmúlt években erős volt. A foglalkoztatási ráták tovább növekedtek, de a közelmúltban több olyan szakpolitikai intézkedés is történt, amely csökkentheti a munkaerőpiaci részvételt, különösen a nőkét, az alacsony képzettségűekét és az idősebb munkavállalókét. A nyugdíjkorhatár 2017 végi csökkentése várhatóan a munkaerőpiacról való kilépésre ösztönzi majd az idősebb munkavállalók egy részét. A lengyel szociális védelmi rendszer csak korlátozott mértékben biztosít munkavállalási ösztönzőket. A gyermekek után járó új ellátás várhatóan csökkenti a szegénységet és az egyenlőtlenséget, de negatív hatással is lehet a szülők – főként a nők – munkaerőpiaci részvételére. A gyermekek után járó ellátás mértéke és a rászorultság korlátozott ellenőrzése kioltja a más szociális ellátásokba beépített munkavállalási ösztönzők hatását. 2016 szeptemberében megszűnt az ötéves gyermekek óvodakötelezettsége, és az EU-ban továbbra is Lengyelországban az egyik legalacsonyabb a formális gyermekgondozásban részt vevő, háromévesnél fiatalabb gyermekek száma. A munkaerőpiac szegmentációja a végrehajtott intézkedések ellenére továbbra is nagymértékű, és negatívan befolyásolja a termelékenységet és a humán tőke felhalmozódását. A határozatlan idejű szerződések szélesebb körű alkalmazása továbbra is akadályokba ütközik. A kodifikációs bizottság jelenleg dolgozik az egyéni és kollektív munkaügyi törvénykönyv új tervezetén. Ez lehetőséget ad az említett akadályok megszüntetésére.

               (11)

               Az átlagos tényleges nyugdíjbavonulási életkor az elmúlt években nőtt, de továbbra is túlzottan alacsony. A tényleges nyugdíjbavonulási életkor későbbre tolódása elengedhetetlen a gazdasági növekedés, a jövőbeli nyugdíjak megfelelősége és a nyugdíjrendszer költségvetési fenntarthatósága szempontjából. Az a közelmúltbeli döntés azonban, hogy a nyugdíjkorhatárt a nők esetében 60 évre, a férfiak esetében pedig 65 évre csökkentik, az ellenkező irányba tett lépés, amely negatívan hathat a tényleges nyugdíjbavonulási életkorra. A mezőgazdasági termelők költséges társadalombiztosítási rendszere (KRUS) szintén közrejátszik a mezőgazdaságban a munkaerő alacsony mobilitásában, és rejtett munkanélküliséget okoz.

               (12)

               Az oktatási rendszer jelentős mértében javult az elmúlt két évtizedben; ennek következtében a 15 évesek alapkészségei jóval meghaladják az uniós átlagot, és itt az egyik legalacsonyabb a korai iskolaelhagyók aránya az Unióban. Ennek ellenére még tovább javítható a tanulók gyorsan változó munkaerőpiachoz igazodó készségekkel való ellátása. Az alapfokú és középfokú oktatást érintő közelgő változások jelentős szervezeti kihívásokat teremtenek, és lerövidítik az általános oktatás időtartamát, ami negatív hatással lehet az oktatási egyenlőségre. Sor került a szakképzés munkaerőpiaci igényekhez való hozzáigazítását célzó további változások bejelentésére is, ám az még nem látható, hogy ezek alkalmasak-e a meglévő hiányosságok kezelésére. A kormány konzultációkat indított a felsőoktatás reformjáról, amelynek célja az ágazat teljesítményének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása. Lengyelországban megfigyelhető a felnőttoktatásban való elégtelen részvétel, és alacsony az idősebb felnőttek alapkészségeinek átlagos szintje, ami akadályt jelent a foglalkoztathatóságuk szempontjából.

               (13)

               A területfejlesztés gyengeségei növelik a szükséges építési engedélyezéssel összefüggő adminisztratív terheket. Lengyelország területének csak korlátozott részét fedik le a földhasználati tervek, és ezek gyakran gyenge minőségűek. Az ilyen tervekkel nem rendelkező területeken az építési engedélyeket a területfejlesztésre vonatkozó egyszeri adminisztratív határozatok alapján adják meg, ami kockázatot és bizonytalanságot teremt a beruházók számára. Az építésügyi törvénytervezet célja a területfejlesztési eljárások konszolidálása és a beruházók adminisztratív terheinek csökkentése. A reform lehetőséget kínál a problémák kezelésére, a törvény végleges változatának és végrehajtásának függvényében.

               (14)

               Az üzleti környezet általánosságban kedvező. 2016-ban mindazonáltal jelentősen csökkent a beruházási tevékenység az uniós strukturális alapok kisebb mértékű felhasználása miatt, ami a programozási időszakok közötti átmenet és a magánberuházók körében megnövekedett bizonytalanság eredménye. A vállalkozói bizalomra továbbá rossz hatással volt a szabályozási változások számának növekedése és az, hogy több kulcsfontosságú törvény esetében is csak korlátozott nyilvános konzultáció zajlott. A jogbiztonság, valamint a szabályozási, adóügyi és egyéb szakpolitikák minőségébe és kiszámíthatóságába, valamint az intézményekbe vetett bizalom fontos tényezők, amelyek növelhetik a beruházások mértékét. E tekintetben alapvető fontosságú a jogállamiság és a független igazságszolgáltatás is. A jogállamiság kapcsán megfogalmazott súlyos aggályokra való reagálás hozzá fog járulni a jogbiztonság javulásához. Annak tükrében, hogy a kormány erősíteni kívánja gazdasági szerepét, fontos lesz a beruházási döntések gazdasági életképességének biztosítása. Egyes területeken továbbra is jelentős a szabályozási teher.

               (15)

               A közúthálózat az uniós finanszírozásnak köszönhetően gyorsan fejlődött, de a halálos közúti balesetek aránya továbbra is a legmagasabbak közé tartozik az Unióban, és ez magas társadalmi költséggel jár. Annak ellenére, hogy számottevő uniós források állnak rendelkezésre, a vasúti ágazat továbbra is jelentős szűk keresztmetszetekkel szembesül a projektvégrehajtás terén. Emellett további kihívást jelent a vasúti eszközök hosszú élettartamának biztosítása, mivel nem létezik a vasúti infrastruktúra karbantartására irányuló többéves program.

               (16)

               Lengyelország meglévő fosszilistüzelőanyag-kapacitásának körülbelül 60 %-a 30 évnél régebbi. Ezért e téren a következő években jelentős beruházásokra lesz szükség. 2016-ban a villamosenergia-hálózatok összekapcsoltságának szintje a legalacsonyabbak között volt az EU-ban. A jelentős mennyiségű leszerelendő kapacitás és a növekvő villamosenergia-kereslet mellett ez is rontja a megfelelő villamosenergia-termelés biztosításával kapcsolatos kilátásokat. A megújuló energiára vonatkozó 2020-as kötelező nemzeti cél megvalósulását kockázatok övezik. Az LNG-terminál üzembe helyezésével Lengyelország jelentős mértékben javította gázellátásának biztonságát. Továbbfejlesztette emellett a nemzeti gázátviteli és -elosztó hálózatát. A regionális jelentőséggel bíró gázhálózati rendszerösszekötők építése azonban nem haladt a tervek szerint.

               (17)

               A 2017. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a lengyel gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2017. évi konvergenciaprogramot és a 2017. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Lengyelország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (18)

               Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2017. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban 2018-ban hajtson végre jelentős költségvetési kiigazítást, figyelembe véve, hogy erősíteni kell a folyamatban lévő gazdaságélénkülést és biztosítani kell Lengyelország államháztartásának fenntarthatóságát. Tegyen lépéseket a költségvetési források felhasználásának hatékonyabbá tétele és a kedvezményes héamérték alkalmazásának korlátozása érdekében.

               2.

               Hozzon intézkedéseket a munkaerőpiaci részvétel növelésére, különösen a nők, az alacsony képzettségűek és az idősebb munkavállalók esetében, többek között a megfelelő készségek előmozdítása és a tartósabb jellegű munkaszerződésekre épülő foglalkoztatási formák akadályainak megszüntetése révén. Biztosítsa a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát és megfelelőségét a tényleges nyugdíjbavonulási életkor megemelésére irányuló intézkedésekkel és a kedvezményes nyugdíjkonstrukciók reformjának megkezdésével.

               3.

               Hozzon intézkedéseket a beruházás akadályainak megszüntetésére, különösen a közlekedési ágazatban.

      Kelt Brüsszelben, 2017. július 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         T. TÕNISTE

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

      (4)  A nettó államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás meghatározása négyéves időszakra való simítással történt. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe vették. A bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedések nettósításra kerültek.

      (5)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2015. június 10.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról (EKB/2015/23)

text:
               18.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 201/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2015. június 10.)
   az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2015/23)
   (2015/C 201/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt, és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Banka Slovenije jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, a Deloitte Revizija d.o.o-nak a megbízatása a 2014. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2015. pénzügyi évtől.

               (3)

               A Banka Slovenije az Ernst & Young d.o.o-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2015–2017. pénzügyi évekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy a 2015–2017. pénzügyi évekre a Banka Slovenije külső könyvvizsgálójaként az Ernst & Young d.o.o-t jelöljék ki.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. június 10-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: A Bizottság (EU) 2016/2124 ajánlása (2016. november 30.) a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkében említett tanúsított címzetteknek szóló általános transzferengedélyek alkalmazási körének és feltételeinek a harmonizációjáról (az értesítés a C(2016) 7728. számú dokumentummal történt)

text:
               3.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/105

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2124 AJÁNLÁSA
   (2016. november 30.)
   a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkében említett tanúsított címzetteknek szóló általános transzferengedélyek alkalmazási körének és feltételeinek a harmonizációjáról

         (az értesítés a C(2016) 7728. számú dokumentummal történt)

   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikke értelmében a tagállamok legalább négy általános transzferengedélyt közzé tesznek.

               (2)

               Az általános transzferengedélyek a 2009/43/EK irányelv által bevezetett egyszerűsített engedélyezési rendszer egyik kulcsfontosságú elemét képezik.

               (3)

               Az egyes tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek hatókörének a bennük meghatározott védelmi vonatkozású termékek és az eltérő feltételek tekintetében fennálló különbségei akadályozhatják a 2009/43/EK irányelv végrehajtását és az irányelv egyszerűsítési céljának elérését. A tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek értelmében zajló transzferek hatókörének és feltételeinek harmonizálása fontos az ilyen engedélyek előnyeinek és használatának biztosításához.

               (4)

               A tagállamoknak a 2009/43/EK irányelv 14. cikke értelmében létrehozott bizottságban részt vevő képviselői azt javasolták, hogy a tagállamok által közzétett általános transzferengedélyek értelmében zajló transzferek hatókörének és feltételeinek harmonizálása megvalósítható legyen bizottsági ajánlás elfogadásával.

               (5)

               Az ebben az ajánlásban meghatározott iránymutatások a tagállamokkal a 2009/43/EK irányelv 9. cikke szerint tanúsított címzettek részére megadott általános transzferengedélyek értelmében zajló transzferek hatókörének és feltételeinek harmonizálására vonatkozó tárgyalások eredményét tükrözik.

               (6)

               Ez az ajánlás alapul szolgál a tagállamok tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélyeinek. Az ezen ajánlás 1.1. pontjában a védelmi vonatkozású termékek felsorolása azon termékek minimális, nem kimerítő listáját képezi, amelyek transzferjét a tagállamok a tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélyeikben engedélyezik. Ez azt jelenti, hogy a valamely tagállam által közzétett, tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedély engedélyezheti más olyan, az ezen ajánlásban fel nem sorolt védelmi vonatkozású termékek transzferét, amelyek a 2009/43/EK irányelv mellékletében szerepelnek.

               (7)

               A tagállamok emlékeztetnek arra, hogy a kivitel ellenőrzése területén nemzetközi kötelezettségvállalások, valamint az uniós jog értelmében olyan kötelezettségvállalások is kötik őket, mint a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2).

               (8)

               Ez az ajánlás az Európai Uniónak a 2009/43/EK irányelv mellékletében szereplő közös katonai listájára alkalmazandó. Ezt az ajánlást a jövőben szükség esetén naprakésszé kell tenni, hogy tükrözze az Európai Unió közös katonai listájának jövőbeni naprakésszé tételeit.

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   1.   A 2009/43/EK IRÁNYELV 9. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN TANÚSÍTOTT CÍMZETTEK RÉSZÉRE SZÓLÓ ÁLTALÁNOS TRANSZFERENGEDÉLYEK
   1.1.   A 2009/43/EK irányelv 9. cikke értelmében tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélyek keretében való transzfer tárgyát képező védelmi vonatkozású termékek

   A következő ML-kategóriák és pontok részhalmazát képezik a védelmi vonatkozású termékek azon listájának, amely a 2009/43/EK irányelv mellékletében szerepel. A 2009/43/EK irányelv 9. cikke értelmében tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélyek legalább az alábbi ML-kategóriákban meghatározott védelmi vonatkozású termékek transzferjének engedélyezésére vonatkoznak. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy több ML-kategóriát vesznek fel a megfelelő védelmi vonatkozású termékekkel a tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélyükbe.
   A minimálisan felveendő ML-kategóriák jegyzéke:

               —

               ML 6. Az összes ide tartozó áru, a következők kivételével:

                           —

                           teljes járművek

                           —

                           alvázak és lövegtornyok

                           —

                           az ugyanazon általános transzferengedély egyéb kategóriáiból kizárt berendezések és részegységek.

               —

               ML 9. Az összes áru, a következők kivételével:

                           —

                           teljes vízi járművek és tengeralattjárók

                           —

                           víz alatti érzékelő eszközök és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek

                           —

                           levegőfüggetlen tengeralattjáró-hajtóműrendszerek és a kifejezetten azokhoz tervezett részegységek

                           —

                           teljes hajótörzsek

                           —

                           Ellenintézkedések

                           —

                           az ugyanazon általános transzferengedély egyéb kategóriáiból kizárt berendezések és részegységek.

               —

               ML 10. Az összes áru, a következők kivételével:

                           —

                           teljes légi jármű

                           —

                           teljes, személyzet nélküli légi járművek és a kifejezetten azokhoz tervezett vagy azok számára átalakított részegységek

                           —

                           törzs harci légi járművekhez és harci helikopterekhez

                           —

                           hajtóművek harci légi járművekhez

                           —

                           az ugyanazon általános transzferengedély egyéb kategóriáiból kizárt berendezések és részegységek.

               —

               ML 11. Az a) pont. Csak a következő áruk:

                           —

                           irányítási és navigációs berendezések, a hordozható légvédelmi rendszerekhez való rendszerek és az MTCR I szerint meghatározottak kivételével

                           —

                           automata parancsnoki és vezetési rendszerek.

               —

               ML 13. A c) és d) pont.

               —

               ML 15. A c) és d) pont.

               —

               ML 16. Az összes áru, a következők kivételével:

                           —

                           hordozható légvédelmi rendszerekkel összefüggő áruk

                           —

                           Minden olyan áruval összefüggő tétel, amelyek kivitelét nem engedélyezi ugyanazon általános transzferengedély.

               —

               ML 17. Az a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) és p) pont. Az összes áru, a következők kivételével:

                           —

                           Az n) pont: ki vannak zárva a vizsgálati modellek, amennyiben kifejezetten az ML4, 6, 9 vagy 10-es kategóriában meghatározott tételek fejlesztéséhez tervezték azokat, valamint a kifejezetten e vizsgálati modellekhez tervezett részegységek.

               —

               ML 21. Az a) pont. Csak a következő áruk és csak amennyiben ugyanabban az általános transzferengedélyben más kategóriák tekintetében engedélyezettek:

                           a)

                           „szoftver”, amelyet kifejezetten az alábbiakban felsorolt valamely célra terveztek vagy alakítottak át:

                                       1.

                                       a 2009/43/EK irányelv mellékletében meghatározott berendezés üzemeltetése vagy karbantartása;

                           b)

                           Az ML21. fejezet a) pontjában nem meghatározott specifikus „szoftver”, a következők szerint:

                                       1.

                                       kifejezetten katonai felhasználásra, katonai fegyverrendszerek modellezése, szimulálása vagy értékelése céljára tervezett „szoftver”;

                                       4.

                                       kifejezetten katonai felhasználásra tervezett és kifejezetten vezetési, hírközlési, irányítási és hírszerzési (Command, Communications, Control and Intelligence – C3I) vagy vezetési, hírközlési, irányítási, számítástechnikai és hírszerzési (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence – C4I) rendszer alkalmazások céljára kifejlesztett „szoftver”;

               —

               ML 22. Az a) pont. Az összes technológia, a fejlesztéshez és gyártáshoz szükséges technológiák kivételével, és csak amennyiben ugyanazon általános engedélyben más kategóriák tekintetében engedélyezettek.

         1.2.   A tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélybe foglalandó feltételek

   Az alábbi lista a feltételek nem kimerítő felsorolása. Ugyanakkor a tagállamok által a tanúsított címzettek részére szóló általános transzferengedélybe foglalt egyéb feltételek nem lehetnek ellentétesek az alább felsorolt feltételekkel, és nem gyengíthetik azokat.

               —

               Földrajzi hatály: Európai Gazdasági Térség (EU 28 + Izland és Norvégia (3)).

               —

               Az EGT-n belül a retranszfer előzetes ellenőrzések nélkül engedélyezett; csak utólagos bejelentést lehet előírni.

               —

               újrakivitel: A tagállamok az alábbi helyzetek egyikének vagy mindkét helyzet fennállásának esetén engedélyezhetik az exportkorlátozások alóli felmentést:

                           —

                           a 2009/43/EK irányelv 4. cikke (8) bekezdésének céljával összhangban álló integrált részegységek esetében;

                           —

                           ha a végfelhasználó a következő államok egyikében található: Ausztrália, Kanada, Japán, Új-Zéland, Svájc, Liechtenstein és az Amerikai Egyesült Államok.

                     Az újrakivitel mindkét esetében a származási tagállam illetékes hatósága kérheti a szállítótól a 2009/43/EK irányelv 9. cikke értelmében tanúsított címzett által biztosított felhasználási nyilatkozatot.

               —

               A tanúsított címzett részére szóló általános transzferengedély keretében az utólagos ellenőrzés céljából a tagállamnak biztosítania kell, hogy a szállító a 2009/43/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimális jelentési kötelezettségekkel összhangban jelentést tegyen a tanúsított címzett részére szóló általános transzferengedély felhasználására vonatkozóan.

         2.   TOVÁBBI LÉPÉSEK
   A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy legkésőbb 2017. július 1-jéig hajtsák végre ezt az ajánlást.
   A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy értesítsék az ezen ajánlás végrehajtását célzó intézkedésekről.
   3.   CÍMZETTEK
   Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2016. november 30-án.

            a Bizottság részéről

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1. o.).

      (2)  A Tanács 2008. december 8-i 2008/944/KKBP közös álláspontja a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

      (3)  Az EGT Vegyes Bizottság 2013. június 14-i 111/2013 határozata az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról (HL L 318., 2013.11.28., 12. o.), ami a 2009/43/EK irányelvet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba foglaló, az alkalmazásra vonatkozó következő megjegyzést tartalmazta: „Ez az irányelv Liechtensteinre nem alkalmazandó.”