title: A Tanács ajánlása (2005. október 12.) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadásának megkönnyítéséről

text:
               3.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/26

      A TANÁCS AJÁNLÁSA

   (2005. október 12.)
   a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadásának megkönnyítéséről
   (2005/762/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság, az európai kutatáspolitika megszilárdítása és szerkezetének kialakítása céljából 2000 januárjában megállapította, hogy Európai Kutatási Térségét kell létrehozni, amely a jövőbeli közösségi fellépés központi eleme lesz ezen a területen.

               (2)

               Az Európai Tanács 2000. márciusi lisszaboni ülésén támogatta az Európai Kutatási Térség létrehozását, és azt a célt tűzte ki a Közösség számára, hogy 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon.

               (3)

               A gazdaság globalizálódása szükségessé teszi a kutatók nagyobb mobilitását, amint ezt a Közösség hatodik kutatási keretprogramja (4) is felismerte, amikor programjait a korábbinál nagyobb mértékben nyitotta meg harmadik országból érkező kutatók számára.

               (4)

               Az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése által meghatározott cél elérése érdekében – melynek értelmében a GDP 3 %-át kutatásra kell fordítani – a Közösségnek 2010-re a becslések szerint mintegy 700 000 kutatóval kell rendelkeznie. E cél megvalósításához számos, egymással összefüggő intézkedés szükséges, úgymint a tudományos pálya vonzóvá tétele a fiatalok számára, a nők nagyobb részvételének elősegítése a tudományos kutatásban, a képzés és a mobilitás lehetőségeinek növelése a kutatásban, a kutatók szakmai érvényesülési kilátásainak javítása a Közösségben és a Közösség nagyobb mértékű megnyitása olyan harmadik országbeli állampolgárok előtt, akik számára engedélyezni lehet a kutatási célú beutazást.

               (5)

               Ez az ajánlás felhívja a tagállamokat arra, hogy az e célok elérését a harmadik országbeli állampolgárok tudományos kutatás céljából való beutazására vonatkozó eljárás bevezetésével segítő, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelv (5) végrehajtásáig is segítsék elő az ilyen személyek fogadását.

               (6)

               A kutatók Közösségben tapasztalható hiánya miatt és fogadásuk érdekében lépéseket kell tenni a kutatói állások munkaerő-piaci elérhetőségének megkönnyítésére, például a munkavállalási engedély követelményeitől való eltekintéssel.

               (7)

               A tagállamoknak – ahhoz, hogy nemzetközi szinten versenyképessé és vonzóvá váljanak – egyszerűsíteniük és gyorsítaniuk kell a vízumok és tartózkodási engedélyek kutatók számára történő kiadására és megújítására vonatkozó eljárásaikat.

               (8)

               Ennek az ajánlásnak a végrehajtása nem ösztönözheti a szellemi elvándorlást a gazdaságilag felemelkedő vagy a fejlődő országokból. Ezért ilyen esetekben – a származási országokkal való partnerség keretében és az átfogó migrációs politika megteremtése céljából – kísérő intézkedéseket kell hozni a kutatók származási országukban történő integrációjának ösztönzésére és a kutatói mobilitás előmozdítására. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak törekedniük kell az egyensúly kialakítására a harmadik országokból érkező kutatók fogadása és a származási országok kutatás területén felmerülő igényeinek figyelembevétele között. Ennek során tekintetbe kell venniük továbbá a kutatók személyes helyzetét, különösen abban az esetben, ha az érintett személy szerződéses kapcsolatban áll egy, a származási országában működő kutatóintézettel.

               (9)

               Mivel a családegyesítéssel kapcsolatos kérdések alapvető jelentőségűek a kutatók arra vonatkozó döntése során, hogy a Közösséget válasszák kutatómunkájuk helyszínéül, a tagállamoknak meg kell könnyíteniük a kutatók családegyesítését, például a munkaerőpiacra való bejutás tekintetében, illetve azzal, hogy a családtagok munkavállalási kérelmet nyújthassanak be, ha az érintett tagállam területén jogszerűen tartózkodnak.

               (10)

               A családtagok részére kiállítandó tartózkodási engedély időtartamának meghatározásakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az érintett személynek be kell-e fejeznie tanulmányi kötelezettségeit.

               (11)

               A kutatók fogadására vonatkozó eljárások javítása érdekében ösztönözni kell az információcserét és a legjobb gyakorlatok megosztását. Ez az ajánlás megállapítja, hogy az eljárások javításához hozzájárulhat az illetékes hatóságok közötti kapcsolattartás és a hálózatba szerveződés is. Különösen fontos információforrást jelent a kutatók számára a páneurópai kutatók mobilitásáról szóló webportál és az azzal egyenértékű nemzeti eszközök.

               (12)

               A 2003-as csatlakozási okmánynak megfelelően a nemzeti jogszabályokban vagy kétoldalú megállapodásokban foglalt rendelkezések alkalmazása során az akkori tagállamok a munkavállalási jogosultság tekintetében előnyben részesítik a tagállami állampolgár munkavállalókat az olyan munkavállalókkal szemben, akik harmadik országok állampolgárai.

               (13)

               A jogszerűen valamely másik tagállamban lakó és munkát vállaló ciprusi, cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén migráns munkavállalókkal és családtagjaikkal, illetve a Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia területén jogszerűen lakó és munkát vállaló, a többi tagállamból származó migráns munkavállalókra és családtagjaikra nem vonatkozhatnak szigorúbb korlátozások, mint az abban a tagállamban, illetve a Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia területén lakó és munkát vállaló harmadik országbeli állampolgárokra.

               (14)

               Ez az ajánlás tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és megfelel azoknak az alapelveknek, amelyeket különösen az Európai Unió alapjogi chartája állapít meg.

               (15)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül Írország nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása számára nem kötelező.

               (16)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság nem vesz részt ezen ajánlás meghozatalában, és ezért az őt nem érinti.

               (17)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ezen ajánlás meghozatalában, és az irányelv vagy annak alkalmazása számára nem kötelező,

         AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY:

               1.

               a kutatás végzése céljából való fogadás területén:

                           a)

                           ösztönözzék a kutatóknak a Közösség területén való fogadását a kutatásaik folytatásához szükséges kedvező feltételek kialakításával, lehetőleg a munkavállalási engedély alóli mentesség megadásával, vagy a munkavállalási engedély automatikus vagy gyorsított eljárás útján történő kiadásával;

                           b)

                           tartózkodjanak a kutatói állásokra vonatkozó, a harmadik országok állampolgárainak fogadását korlátozó kvóták használatától;

                           c)

                           biztosítsanak lehetőséget a harmadik országok állampolgárainak, hogy kutatóként dolgozhassanak, beleértve adott esetben a munkavállalási engedély meghosszabbításának vagy megújításának lehetőségét;

               2.

               a tartózkodási engedélyek területén:

                           a)

                           a harmadik országok állampolgárai által kutatási célokból benyújtott, tartózkodási engedély iránti kérelemre a lehető leghamarabb adják ki a tartózkodási engedélyt, és könnyítsék meg a gyorsított eljárást;

                           b)

                           a harmadik országok kutatóként dolgozó állampolgárai számára biztosítsák a tartózkodási engedély megújítását;

                           c)

                           a kutatók fogadására vonatkozó eljárásba fokozatosan vonják be a kutatóintézeteket;

               3.

               a családegyesítés területén kedvező és vonzó feltételek és eljárások biztosításával könnyítsék meg és támogassák a családok újraegyesítését;

               4.

               az operatív együttműködés területén:

                           a)

                           könnyítsék meg a kutatók hozzáférését a számukra fontos információkhoz, és mozdítsák elő, hogy azok valamennyi vonatkozó információforrásban rendelkezésre álljanak;

                           b)

                           mozdítsák elő a kapcsolattartók hálózatának kiépítését az illetékes igazgatási szerveken belül;

                           c)

                           ösztönözzék a kutatóintézeteket a hasonló hálózatok kialakítására;

                           d)

                           tájékoztassák a Bizottságot a harmadik országokból származó kutatók fogadásának elősegítése érdekében elfogadott intézkedésekről.

      Kelt Luxembourgban, 2005. október 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CLARKE

      (1)  2005. április 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

      (2)  HL C 120., 2005.5.20., 60. o.

      (3)  HL C 71., 2005.3.22., 6. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 1513/2002/EK határozata az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozását és az innovációt előmozdító hatodik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramjáról (2002–2006) (HL L 232., 2002.8.29., 1. o.). A 786/2004/EK határozattal (HL L 133., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

      (5)  Lásd e Hivatalos Lap 15 oldalát.


title: A Tanács ajánlása ( 2010. február 16. ) az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2008. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

text:
               20.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 45/16

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2010. február 16.)
   az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2008. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről
   (2010/103/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított (1), 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EGK partnerségi megállapodásra (2),
   tekintettel az AKCS–EGK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a kilencedik Európai Fejlesztési Alapot (kilencedik EFA) és különösen annak 32. cikkének (3) bekezdésére,
   tekintettel a kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 96–103. cikkére,
   megvizsgálva a kilencedik EFA műveleteire vonatkozó 2008. december 31-i bevétel- és kiadáskimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2008. pénzügyi évre vonatkozó jelentését a Bizottság válaszaival együtt (5),
   mivel:

               (1)

               A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

               (2)

               A 2008. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a kilencedik EFA 2008. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SALGADO

      (1)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (4)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

      (5)  HL C 269., 2009.11.10., 257. o.


title: 2014/881/EU: A Bizottság ajánlása ( 2014. november 18. ) a meglévő vasútvonalak és az átjárhatósági műszaki előírások alapvető paraméterei közötti megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárásról

text:
               2014.12.12.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 356/520

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2014. november 18.)
      a meglévő vasútvonalak és az átjárhatósági műszaki előírások alapvető paraméterei közötti megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárásról

         (2014/881/EU)

      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      tekintettel a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1299/2014/EU bizottsági rendelet (2) (az infrastruktúrára vonatkozó ÁME) melléklete 7.3.4. szakaszának és az 1301/2014/EU bizottsági rendelet (3) (az energiaellátásra vonatkozó ÁME) melléklete 7.3.4. szakaszának értelmében azon meglévő vasúti vonalakra vonatkozóan, amelyeken nem zajlik felújítási vagy korszerűsítési projekt, az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének igazolása önkéntes alapon történik. Hasonlóképpen, olyan projektek tárgyát képező meglévő vonalak esetében, amelyek nem járnak EK-hitelesítési eljárással, indokolt, hogy az ÁME-k alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének kimutatása szintén önkéntes legyen.

                  (2)

                  Indokolt lehetővé tenni, hogy a pályahálózat-működtető önkéntes alapon kiegészíthesse az infrastruktúra-nyilvántartást arra vonatkozó információval, hogy a meglévő vonal milyen szinten felel meg az ÁME-k alapvető paramétereinek. Ajánlást kell tenni az ÁME-k alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének igazolására szolgáló általános eljárás alkalmazására.

                  (3)

                  A 2011/622/EU bizottsági ajánlás (4) melléklete az infrastruktúrára és az energiaellátásra vonatkozó ÁME-k előző verzióira hivatkozik, ezért azt aktualizálni kell.

                  (4)

                  Az érthetőség és egyszerűség érdekében előnyösebb a 2011/622/EU ajánlást felváltani e bizottsági ajánlással.

                  (5)

                  A 2008/57/EK irányelv 29. cikkében említett bizottsággal folytatott konzultációt követően,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

                  1.

                  A mellékletben megállapított eljárást kell használni annak igazolására, hogy a meglévő vasúti vonalak milyen szinten felelnek meg az átjárhatósági műszaki előírásokra vonatkozó alapvető paramétereknek.

                  2.

                  Ez az ajánlás a 2011/622/EU ajánlás helyébe lép.

         Kelt Brüsszelben, 2014. november 18-án.

               a Bizottság részéről

            Violeta BULC

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

         (2)  A Bizottság 2014. november 18-i 1299/2014/EU rendelete az európai uniós vasúti rendszer „infrastruktúra” alrendszerének átjárhatósági műszaki előírásairól (Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.).

         (3)  A Bizottság 2014. november 18-i 1301/2014/EU rendelete az európai uniós vasúti rendszer „energia” alrendszerének átjárhatósági műszaki előírásairól (Lásd e Hivatalos Lap 179. oldalát.).

         (4)  A Bizottság 2011. szeptember 20-i 2011/622/EU ajánlása a meglévő vasútvonalak és az átjárhatósági műszaki előírások alapvető paraméterei közötti megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárásról (HL L 243., 2011.9.21., 23. o.)

         MELLÉKLET
         1.   Bevezetés

         1.1.   Műszaki hatály

         Ez az eljárás az Európai Unió vasúti rendszerének következő alrendszereihez kapcsolódik:

                     a)

                     az „infrastruktúra” strukturális alrendszer; és

                     b)

                     az „energia” strukturális alrendszer.

               Ezeket az alrendszereket a 2008/57/EK irányelv II. mellékletének 1. pontja sorolja fel.
         1.2.   Területi hatály

         Ezen eljárás területi hatálya az EU 2008/57/EK irányelvben meghatározott vasúti rendszere.
         1.3.   Fogalommeghatározások

         Ezen eljárás alkalmazásában:

                     a)

                     „a meglévő infrastruktúra (MI)”: olyan, már meglévő infrastruktúra (helyhez kötött berendezések), amelyre az EK-hitelesítési eljárás nem vonatkozik;

                     b)

                     „a meglévő infrastruktúra megfelelőségének igazolása”: annak ellenőrzése, hogy egy alrendszer és/vagy a meglévő vonalak valamely elemének alapvető paraméterei megfelelnek-e a vonatkozó ÁME-k követelményeinek;

                     c)

                     „a meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazoló tanúsítvány”: a meglévő infrastruktúra megfelelőségének igazolása után független értékelő által kiállított dokumentum;

                     d)

                     „a meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozat” a kérelmező által a meglévő infrastruktúra igazoló tanúsítványának kézhezvétele után kiállított dokumentum.

               2.   Eljárás a meglévő vonalak és az átjárhatósági műszaki előírások közötti megfelelőség igazolására

         2.1.   Célkitűzés

         A következő eljárás anélkül alkalmazható a meglévő, helyhez kötött berendezések és az ÁME-k közötti megfelelés igazolására, hogy az EK-hitelesítési vonatkozna rájuk.
         Ez az eljárás nem kötelező, alkalmazása önkéntes alapon történhet.
         2.2.   Az ÁME alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárás

         2.2.1.   Az ÁME alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárás a meglévő infrastruktúra megfelelőségének igazolására irányuló eljárás. Ezen eljárás során a kérelmező eleget tesz a 2.2.2., a 2.2.3., a 2.2.5.2. és a 2.2.5.3. pontban megállapított kötelezettségeknek, továbbá biztosítja azt és saját kizárólagos felelőssége mellett nyilatkozik arról, hogy a 2.2.4. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó érintett alrendszer megfelel a vonatkozó ÁME(-k) követelményeinek.
         2.2.2.   A kérelmező kérelmet nyújt be az alrendszer meglévő infrastruktúrája megfelelőségének általa kiválasztott, független értékelő általi igazolására.
         A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

                     a)

                     a kérelmező neve és címe, és ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor annak neve és címe is, valamint

                     b)

                     a műszaki dokumentáció.

               2.2.3.   Műszaki dokumentáció
         2.2.3.1.   A kérelmező összeállítja a műszaki dokumentációt és azt a 2.2.4. pontban említett független értékelő rendelkezésére bocsátja. A dokumentációból ki kell derülnie a meglévő alrendszerek és a vonatkozó ÁME(-k) alapvető paraméterei közötti megfelelés szintjének.
         2.2.3.2.   A műszaki dokumentáció – adott esetben – az alábbiakat tartalmazza:

                     a)

                     a meglévő alrendszer általános leírása;

                     b)

                     a műszaki dokumentáció összeállításához szükséges dokumentumok;

                     c)

                     a részben vagy egészben alkalmazott olyan harmonizált szabványok és/vagy egyéb vonatkozó műszaki előírások jegyzéke, amelyekre nézve az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozást tettek közzé, és/vagy a 2008/57/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése értelmében bejelentett nemzeti műszaki előírások, illetve amennyiben ezeket a harmonizált vagy nemzeti szabványokat nem alkalmazzák, akkor azoknak a megoldásoknak az ismertetése, amelyeket a vonatkozó ÁME(-k) követelményeinek teljesítése érdekében alkalmaztak. Ha részben harmonizált vagy nemzeti szabványokat alkalmaztak, a műszaki dokumentáció feltünteti, hogy mely részeket alkalmazták;

                     d)

                     az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.);

                     e)

                     az alrendszer üzemeltetésének és karbantartásának megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok;

                     f)

                     az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció;

                     g)

                     az alrendszer karbantartásánál vagy üzemeltetésénél figyelembe veendő, a vonatkozó ÁME(-k)-ben meghatározott összes műszaki követelmény;

                     h)

                     minden egyéb megfelelő műszaki bizonyíték, amely igazolja, hogy a korábbi ellenőrzéseket vagy teszteket illetékes testületek összehasonlítható feltételek mellett sikeresen elvégezték.

               2.2.3.3.   A kérelmező a műszaki dokumentációt az alrendszer teljes élettartama alatt az érintett nemzeti hatóságok számára elérhetővé teszi.
         2.2.4.   Az ÁME alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárás
         2.2.4.1.   A kérelmező által kiválasztott független értékelő figyelembe veszi a más testületek vagy a kérelmező által elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések vagy tesztek bizonyítékait.
         2.2.4.2.   A független értékelő által összegyűjtött bizonyítéknak alkalmasnak és elegendőnek kell lennie a vonatkozó ÁME(-k) követelményeinek való megfelelőség szintjének, továbbá annak igazolására, hogy az összes előírt és megfelelő ellenőrzést és tesztet végrehajtották.
         2.2.4.3.   Ha a meglévő alrendszer megfelel a vonatkozó ÁME(-k) követelményeinek, a független értékelő kiállíthatja a meglévő infrastruktúra igazoló tanúsítványát.
         2.2.5.   A meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozat
         2.2.5.1.   A kérelmező az alrendszerre vonatkozóan írásban elkészíti a meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozatot, és azt az alrendszer teljes élettartama alatt megőrzi. A meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozat megnevezi azt az alrendszert, amelyre vonatkozóan elkészítették.
         2.2.5.2.   A meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozat és a kísérő dokumentumok előkészítése ezen eljárás 2.5. fejezetével összhangban történik.
         2.2.5.3.   A meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozat egy példányát az érintett hatóságok kérésére hozzáférhetővé kell tenni.
         2.2.6.   Műszaki dokumentáció
         2.2.6.1.   A független értékelő felelős a meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért.
         2.2.6.2.   A meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentációt a kérelmezőnél kell elhelyezni.
         2.2.6.3.   A kérelmező a műszaki dokumentáció egy példányát az alrendszer teljes élettartama alatt megőrzi; a műszaki dokumentáció egy példányát kérésre meg kell küldeni bármely más tagállamnak.
         2.3.   Értékelendő jellemzők

         Az ÁME alapvető paramétereinek való megfelelés szintjének igazolására szolgáló eljárás alkalmazása során értékelendő jellemzőket az alábbi táblázatok tartalmazzák:

                     —

                     1. táblázat: Az infrastruktúra alrendszer, és

                     —

                     2. táblázat: Az energia alrendszer.

            1. táblázat

            Az infrastruktúra alrendszer értékelése a meglévő infrastruktúra megfelelőségének igazolása szempontjából

                     Az értékelendő jellemzők (infrastruktúrára vonatkozó ÁME)

                     Az EK-hitelesítés által nem szabályozott meglévő vonal

                     Sajátos értékelési eljárások

                     1

                     2

                     Űrszelvény (4.2.3.1.)

                     X

                     6.2.4.1.

                     Vágánytengely-távolság (4.2.3.2.)

                     X

                     6.2.4.2.

                     Legnagyobb lejtés (4.2.3.3.)

                     X

                     Legkisebb vízszintes ívsugár (4.2.3.4.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Legkisebb függőleges ívsugár (4.2.3.5.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Névleges nyomtávolság (4.2.4.1.)

                     X

                     6.2.4.3.

                     Túlemelés (4.2.4.2.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Túlemeléshiány (4.2.4.3.)

                     X

                     6.2.4.4.
                     6.2.4.5.

                     Túlemeléshiány hirtelen változása (4.2.4.4.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Egyenértékű kúposság (4.2.4.5.)

                     X

                     6.2.4.6.

                     Sínfejprofil nyíltvonali és állomási átmenő fővágányhoz (4.2.4.6.)

                     n.a.

                     6.2.4.7.

                     Síndőlés (4.2.4.7.)

                     X

                     Kitérők és keresztezések geometriai adatai (4.2.5.1.)

                     X

                     6.2.4.8.

                     Mozgó keresztezési csúcsok használata (4.2.5.2.)

                     X

                     6.2.4.8.

                     Fix tompaszögű kereszteződések maximális vezetetlen hossza (4.2.5.3.)

                     X

                     6.2.4.8.

                     A vágány függőleges irányú terheléssel szembeni ellenállása (4.2.6.1.)

                     X

                     6.2.5.

                     A vágány hosszanti irányú erőkkel szembeni ellenállása (4.2.6.2.)

                     X

                     6.2.5.

                     A vágány keresztirányú erőkkel szembeni ellenállása (4.2.6.3.)

                     X

                     6.2.5.

                     Új hidak forgalmi terheléssel szembeni ellenállása (4.2.7.1.)

                     n.a.

                     Új alépítmények egyenértékű függőleges irányú terhelése és talajnyomásbeli hatások (4.2.7.2.)

                     n.a.

                     Vágányok feletti vagy melletti új műtárgyak ellenállása (4.2.7.3.)

                     n.a.

                     Meglévő hidak és alépítmények forgalmi terheléssel szembeni ellenállása (4.2.7.4.)

                     X

                     6.2.4.10.

                     Azonnali beavatkozási határérték vonalvezetési hiba esetére (4.2.8.1.)

                     n.a.

                     Azonnali beavatkozási határérték hossz-fekszint esetére (4.2.8.2.)

                     n.a.

                     Azonnali beavatkozási határérték síktorzulás esetére (4.2.8.3.)

                     n.a.

                     Azonnali beavatkozási határérték nyomtávolságban jelentkező lokális hibák esetére (4.2.8.4.)

                     n.a.

                     Azonnali beavatkozási határérték túlemelés esetére (4.2.8.5.)

                     n.a.

                     Azonnali beavatkozási határérték a kitérők és keresztezések tekintetében (4.2.8.6.)

                     n.a.

                     A peronok hasznos hossza (4.2.9.1.)

                     X

                     A peronok magassága (4.2.9.2)

                     X

                     A peronoknak a pályától való távolsága (4.2.9.3.)

                     X

                     6.2.4.11.

                     A pálya elrendezése peronok mentén (4.2.9.4.)

                     X

                     Legnagyobb nyomásingadozás az alagutakban (4.2.10.1.)

                     X

                     6.2.4.12.

                     Az oldalszél hatása (4.2.10.2.)

                     X

                     6.2.4.13.

                     Zúzottkő-felverés (4.2.10.3.)

                     Nyitott kérdés

                     Szelvényjelzők (4.2.11.1.)

                     X

                     Egyenértékű kúposság üzem közben (4.2.11.2.)

                     n.a.

                     Illemhelyürítés (4.2.12.2.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     A szerelvény külső tisztítási eszközei (4.2.12.3.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Vízfeltöltés (4.2.12.4.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Üzemanyag-feltöltés (4.2.12.5.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Pályamenti áramellátás (4.2.12.6.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek alkalmazása

                     n.a.

            2. táblázat

            Az energia alrendszer értékelése a meglévő infrastruktúra megfelelőségének igazolása szempontjából

                     Az értékelendő jellemzők (energiaellátására vonatkozó ÁME)

                     Az EK-hitelesítés által nem szabályozott meglévő vonal

                     Sajátos értékelési eljárások

                     1

                     2

                     Feszültség és frekvencia (4.2.3.)

                     X

                     Az energiaellátási rendszer teljesítményéhez kapcsolódó paraméterek (4.2.4.)

                     X

                     6.2.4.1.

                     Áramterhelhetőség egyenáramú rendszerek, álló villamos vontatójárművek esetében (4.2.5.)

                     X

                     6.1.4.2.

                     Visszatápláló fékezés (4.2.6.)

                     X

                     6.2.4.2.

                     Az elektromos védelem összehangolása (4.2.7.)

                     X

                     6.2.4.3.

                     Felharmonikus és dinamikus hatások váltakozó áramú vontatási energiaellátó rendszerek esetében (4.2.8.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     A felsővezetékek geometriai adatai (4.2.9.)

                     X

                     Az áramszedő űrszelvénye (4.2.10.)

                     X

                     Közepes érintkezési nyomás (4.2.11.)

                     X

                     Dinamikai jellemzők és az áramfelvétel minősége (4.2.12.)

                     X

                     6.1.4.1., 6.2.4.5.

                     Áramszedők közötti távolság felsővezeték esetén (4.2.13.)

                     X

                     A felsővezeték anyaga (4.2.14.)

                     X

                     Fázishatárok (4.2.15.)

                     X

                     Rendszerhatárok (4.2.16.)

                     X

                     Áramütés elleni védelemmel kapcsolatos rendelkezések (4.2.18.)

                     X

                     6.2.4.6.

                     Karbantartási szabályok (4.5.)

                     X

                     6.2.4.7.

               2.4.   A független értékelőre vonatkozó követelmények

         2.4.1.   A kérelmező által kiválasztott független értékelő elvégzi a már létező vonalak meglévő infrastruktúrája megfelelőségének igazolását. A független értékelő lehet külső szerv vagy a pályahálózat-működtetőn belüli szervezeti egység.
         2.4.2.   A vasúti infrastruktúra tekintetében a független értékelő rendelkezik az alábbiakkal:

                     a)

                     megfelelő műszaki képzettséggel;

                     b)

                     megfelelő ismeretekkel az értékelésekre vonatkozó követelményekről, és elegendő gyakorlattal az ehhez kapcsolódó ellenőrzések végrehajtása terén; valamint

                     c)

                     olyan, a meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazoló tanúsítványok és műszaki dokumentáció kidolgozására való képességgel, amelyek az elvégzett értékelések hivatalos dokumentációját képezik.

               2.4.3.   A pályahálózat-működtetőn belüli független értékelőnek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

                     a)

                     az értékelő és annak dolgozói szervezeti értelemben azonosíthatók és pártatlanságukat biztosító jelentéstételi módszereket alkalmaznak;

                     b)

                     sem az értékelő, sem az általa alkalmazott személyzet nem tehető felelőssé az általuk értékelt termékek üzemeltetéséért vagy karbantartásáért, és nem vehetnek részt semmilyen olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné az értékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségüket és feddhetetlenségüket.

               2.5.   Igazolási nyilatkozat

         2.5.1.   A meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozaton és a kísérő dokumentumokon dátum és aláírás egyaránt szerepel.
         2.5.2.   A nyilatkozat nyelve ugyanaz, mint a műszaki dokumentációé, és a következőket tartalmazza:

                     a)

                     hivatkozás a meglévő vonalak és az átjárhatósági műszaki előírások közötti megfelelőség igazolására szolgáló eljárásra;

                     b)

                     a kérelmező vagy az Európai Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének kereskedelmi neve és teljes címe (képviselő megjelölése esetén a kérelmező kereskedelmi nevét is meg kell adni);

                     c)

                     az alrendszer rövid leírása;

                     d)

                     a meglévő infrastruktúra megfelelőség-igazolását készítő független értékelő neve és címe;

                     e)

                     hivatkozás a műszaki dokumentációban található dokumentumokra;

                     f)

                     minden vonatkozó átmeneti vagy végleges rendelkezés, amelynek az alrendszer köteles megfelelni és különösen valamennyi üzemeltetési korlátozás és feltétel;

                     g)

                     ha ideiglenes, akkor a meglévő infrastruktúrára vonatkozó igazolási nyilatkozat érvényességének időtartama;

                     h)

                     az aláíró megjelölése.


title: A Tanács (EU) 2015/1029 ajánlása (2015. június 19.) az Egyesült Királyságban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

text:
               30.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 163/55

         A TANÁCS (EU) 2015/1029 AJÁNLÁSA
   (2015. június 19.)
   az Egyesült Királyságban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az egyes Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló 15. jegyzőkönyv 4. pontja értelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (1) bekezdésében előírt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség az euro bevezetéséig nem vonatkozik az Egyesült Királyságra. Az említett jegyzőkönyv 5. pontja kimondja, hogy az Egyesült Királyság törekszik a túlzott költségvetési hiány elkerülésére.

               (3)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz.

               (4)

               A Tanács 2008. július 8-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn, és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkével – ajánlásokat bocsátott ki a túlzott hiány legkésőbb a 2009–2010-es pénzügyi évig történő megszüntetéséről (2).

               (5)

               Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i határozatában (3) megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem intézkedett a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltak végrehajtásáról. 2009. december 2-án a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján felülvizsgált ajánlásokat fogadott el, amelyekben felhívta az Egyesült Királyságot, hogy 2014–2015-ig szüntesse meg túlzott költségvetési hiányát. 2010. július 6-án a Bizottság megállapította, hogy a Bizottság 2010. tavaszi előrejelzése alapján az Egyesült Királyság a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett, így a túlzotthiány-eljárás keretében nincs szükség kiegészítő lépésekre az adott időpontban.

               (6)

               2015. június 19-én a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy az Egyesült Királyság a 2010–2011 és 2014–2015 közötti időszakban nem tett eredményes intézkedéseket a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás végrehajtására.

               (7)

               Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hat hónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. A túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak továbbá olyan éves költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő egyenlegjavulással.

               (8)

               A Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése (4) szerint a 2014–2015-ös 2,8 %-os emelkedést követően a GDP a 2015–2016-os pénzügyi évben 2,4 %-kal, a 2016–2017-es pénzügyi évben pedig 2,8 %-kal nő reálértéken (5). A növekedés legfőbb forrása mindkét évben a belső kereslet. A nominálbérek emelkedésének felgyorsulásával a továbbra is alacsony infláció mellett a magánfogyasztás az előrejelzés időhorizontján várhatóan fokozatosan nőni fog. Az infláció 2011 szeptemberében 5,2 %-on tetőzött, azóta meredeken csökkent, és 2015 első negyedévében 0,1 % volt. 2015 utolsó negyedévében az infláció várhatóan 1,1 %-ra nő, míg az éves előrejelzés 0,4 %, 2016-ra pedig 1,6 %. A beruházások 2014-et követően várhatóan némileg visszaesnek, ám a kedvező hitelfeltételek, a számottevő vállalati nyereségek és az erős kereslet miatt szintjük viszonylag magas marad. A külgazdasági szektor várhatóan továbbra is kedvezőtlenül hat a növekedésre, ám e negatív hatás az Egyesült Királyság legnagyobb kereskedelmi partnerét jelentő euróövezet kilátásainak javulásával a korábbinál kisebb mértékű lesz. A foglalkoztatás kedvezően alakult – a munkanélküliségi ráta 2015-ben 5,4 %-ra, 2016-ban pedig 5,3 %-ra csökkenhet.

               (9)

               Az államháztartási hiány 2009–2010-ben a GDP 10,9 %-án tetőzött, míg 2014–2015-re a GDP 5,2 %-ára csökkent. Ugyanebben az időszakban a strukturális egyenleg a GDP 8 %-áról a GDP 4,7 %-ára csökkent. A 2010–2011-es és a 2014–2015-ös pénzügyi év között az átlagos éves strukturális kiigazítás mértéke 0,7 % volt. A jelenlegi előrejelzésben és a Tanács 2009. december 2-i ajánlásainak alapjául szolgáló előrejelzésben szereplő potenciális kibocsátásnövekedésre vonatkozó adatok eltérésének, valamint a GDP-növekedéshez képesti standard rugalmasságon alapuló bevételalakulásra és a tényleges bevételalakulásra vonatkozó adatok eltérésének a figyelembevételével korrigált átlagos éves strukturális kiigazítás ugyanebben az időszakban a GDP 1,1 %-át tette ki. A konszolidációs tervben foglalt intézkedések döntő részét a 2010. júniusi sürgősségi költségvetés tartalmazta, és ezek nagysága a 2010–2011-es pénzügyi évtől a 2014–2015-ös pénzügyi évig terjedő időszakban a GDP 2,5 %-ának felelt meg. Az intézkedések által érintett összeg több mint egynegyede adójellegű intézkedésekhez volt köthető, míg a fennmaradó összeg háromnegyede kiadáscsökkentő intézkedéseknek köszönhető. A még szükséges, a GDP mintegy 1 %-ára rúgó költségvetési konszolidációt a 2010 júniusi költségvetést megelőző két költségvetési bejelentés, valamint a 2014 novemberéig elfogadott következő költségvetések és őszi nyilatkozatok útján hajtotta végre a kormány. A kiadásokat némileg átrendezték a folyó és tőkekiadások között, a konszolidációs időszakot pedig 2018–2019-ig meghosszabbították.

               (10)

               2007–2008 óta a bruttó államadósság a GDP 42,7 %-áról 2014–2015-re a GDP 88,4 %-ára emelkedett, és 2009–2010 óta folyamatosan meghaladta a Szerződésben meghatározott referenciaértéket. Az államadósság növekedéséhez hozzájárult az elsődleges hiány alakulása és a pénzügyi szektort érintő több beavatkozás, amelyek keretében lényegében államosítottak két bankot. A Bizottság 2015. évi tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság kismértékben tovább nő majd. Ugyanakkor a pénzügyi szektort érintő beavatkozásokhoz kapcsolódó mérlegen kívüli tételek kedvezően érinthetik az adósság alakulását.

               (11)

               Mivel a 2014–2015-ös államháztartási hiány a GDP 5,2 %-a volt, az Egyesült Királyság nem igazította ki a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásban megállapított határidőre a túlzott hiányt. Ennek oka az elegendő intézkedések hiánya volt, valamint az, hogy a felülvizsgált adatok alapján a kiinduló, 2008–2009-es GDP-növekedés – 2,3 %, azaz a korábban jelzettnél jóval, 1,0 százalékponttal alacsonyabb volt. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival összhangban indokolt felülvizsgált ajánlást címezni az Egyesült Királyságnak a 126. cikk (7) bekezdése alapján, új határidőt állapítva meg a túlzott hiány kiigazítására.

               (12)

               A gazdasági és költségvetési helyzet alakulásának bizonytalansága miatt a kiigazítási időszak utolsó évére ajánlott költségvetési célt kismértékben a Szerződés szerinti referenciaérték alatti szinten kell meghatározni annak érdekében, hogy az előírt határidőn belül garantált legyen a hatékony és tartós kiigazítás megvalósítása.

               (13)

               A határidő egy évvel történő meghosszabbítása, ami az 1467/97/EK rendelet szerint az általános szabály, az Egyesült Királyság számára túlzottan megterhelő lenne, mivel az az államháztartási hiány a GDP 2,2 %-ának megfelelő kiigazítását jelentené. Egy ilyen 2015–2016-os kiigazítás jelentősen visszavetné a reálbérek közelmúltban tapasztalt gyorsuló növekedését, és így negatív hatással lenne a növekedésre. Emellett további intézkedések rendkívül feszített ütemű bevezetését is szükségessé tenné. A Bizottság 2015. évi aktualizált tavaszi előrejelzése alapján egy ilyen kiigazítás igen kedvezőtlen hatást gyakorolna a gazdasági növekedésre. Ezért az Egyesült Királyság esetében célszerűnek tűnik két évvel meghosszabbítani a túlzott hiány megszüntetésére előírt határidőt.

               (14)

               A túlzott hiány megszüntetésére szolgáló további két év biztosítása eredményeként a közbenső 2015–2016-os államháztartási hiánycél a GDP 4,1 %-ában, a 2016–2017-es hiánycél pedig a GDP 2,7 %-ában határozható meg. A strukturális költségvetési egyenleg e célokból levezethető javulása ugyanezekben az években a GDP 0,5 %-a és 1,1 %-a. Az alapforgatókönyv a Bizottság 2015. évi aktualizált tavaszi előrejelzése, amely figyelembe veszi a korábban bejelentett, a 2015–2016-os és a 2016–2017-es pénzügyi évben a GDP 1,4 %-át kitevő, háromnegyed részben kiadáscsökkentésből álló diszkrecionális intézkedéseket. Ez a kiigazítási pálya elégséges biztosítékot jelent a 3 %-os GDP-arányos referenciaérték elérésére, a növekedést várhatóan a lehető legkisebb mértékben lassítja, és egyúttal biztosítja a minimálisan előírt 0,5 %-os GDP-arányos strukturális kiigazítás teljesítését. E célok elérése érdekében az Egyesült Királyságnak maradéktalanul és időben végre kell hajtania a 2015. évi költségvetésben foglalt és az addig bejelentett intézkedéseket, az esetleges módosítások költségvetési hatása pedig csak semleges lehet a jelenlegi tervekhez képest; ez esetben a már bejelentett intézkedéseken kívül nem lesz szükség további intézkedésekre,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               (1)

               Az Egyesült Királyságnak legkésőbb 2016–2017-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt.

               (2)

               Az Egyesült Királyságnak 2015–2016-ban a GDP 4,1 %-át, 2016–2017-ben pedig a GDP 2,7 %-át kitevő államháztartási hiányt kell elérnie, ami a Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015–2016-ban a GDP 0,5 %-át, 2016–2017-ben 1,1 %-át kitevő éves javulásának felel meg.

               (3)

               Az ajánlott strukturális kiigazítás teljesítése érdekében az Egyesült Királyságnak maradéktalanul végre kell hajtania a 2015. évi költségvetésben és az addig elfogadott költségvetésekben és őszi nyilatkozatokban foglalt konszolidációs intézkedéseket, az esetleges módosítások költségvetési hatása pedig csak semleges lehet a jelenlegi tervekhez képest. A következő kiadási felülvizsgálatban az Egyesült Királyságnak részleteznie kell a kiadáscsökkentő intézkedéseket. Ezekre szükség van a túlzott hiány 2016–2017-re megvalósítandó korrekciójához.

               (4)

               Ezen túlmenően, ha a gazdasági, pénzügyi vagy a költségvetési feltételek a jelenleg vártnál kedvezőbben alakulnak, az Egyesült Királyságnak 2015–2016-ban és 2016–2017-ben fel kell gyorsítania a hiány csökkentését. A költségvetési konszolidációs intézkedéseknek növekedésbarát módon kell biztosítaniuk az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. Kerülni kell mindenekelőtt a beruházási kiadások további csökkentését.

               (5)

               A Tanács 2015. október 15-i határidőt állapít meg az Egyesült Királyság számára eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról.

         Az Egyesült Királyság hatóságainak emellett i. teljesíteniük kell a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírt, a középtávú költségvetési cél meghatározására vonatkozó kötelezettséget és ii. az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében végre kell hajtaniuk az állami nyugdíjra való jogosultság korhatárának emelésére vonatkozó, tervezett reformokat.
   Végül a költségvetési konszolidációs stratégia sikerének biztosítása érdekében fontos, hogy az európai szemeszter keretében az Egyesült Királyságnak címzett – különösen a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás prevenciós ágához kapcsolódó – tanácsi ajánlásokkal összhangban átfogó strukturális reformokkal támasszák alá a költségvetési konszolidációt.
   Ennek az ajánlásnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2015. június 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

      (2)  Az Egyesült Királyságra vonatkozó túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok megtalálhatóak a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (3)  A Tanács 2009/409/EK határozata (2009. április 27.) a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2008. július 8-i tanácsi ajánlásra válaszul az Egyesült Királyság által hozandó eredményes intézkedések tényleges megtételének a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban való megállapításáról (HL L 132., 2009.5.29., 11. o.).

      (4)  A 2015 első negyedévére vonatkozó GDP-növekedési adatot a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének véglegesítését követően tették közzé, így az eredményes intézkedések jelenlegi értékelése aktualizált adatokon alapul.

      (5)  A tavaszi előrejelzésben csak naptári évre vonatkozó adatokat publikált a Bizottság. A pénzügyi évekre vonatkozó értékek a közzétett előrejelzés negyedéves adatai alapján kerültek kiszámításra.


title: A Bizottság (EU) 2016/136 ajánlása (2016. január 28.) az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról (az értesítés a C(2016) 271. számú dokumentummal történt)

text:
               2.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 25/67

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/136 AJÁNLÁSA
   (2016. január 28.)
   az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról

         (az értesítés a C(2016) 271. számú dokumentummal történt)

   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Azáltal, hogy a nemzetközi kereskedelmi ügyletekkel kapcsolatban növelik az adózók biztonságérzetét, az adóegyezmények fontos szerepet játszanak a hatékony határkeresztező kereskedelem bátorításában. Az adóegyezmény megkötésével a részes államok – a kettős adóztatás megelőzése és ezen keresztül a gazdasági tevékenység és a növekedés elősegítése érdekében – megállapodnak egymással arról, hogy hogyan osztoznak az adóztatási jogokon. Az adóegyezmények nem adhatnak lehetőséget arra, hogy a közöttük lévő eltérések visszaélésszerű kihasználásával vagy más visszaélésszerű stratégiák alkalmazásával az adózók kevesebb adót fizessenek vagy mentesüljenek az adófizetés alól, és ezzel aláássák az érintett adóegyezményeket és megfosszák a részes államokat jogos adóbevételeik egy részétől. Az Európai Bizottság teljes erejével támogatja az adóegyezményekkel való visszaélések elleni fellépést.

               (2)

               „Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kezelése” című jelentés 2013. februári közzététele nyomán az OECD és a G20-ak 2013 szeptemberében tizenöt pontos cselekvési tervet fogadtak el az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) területén. A munka eredményeként a közös vállalkozás 2015 októberében közzétette az adóegyezmények útján indokolatlanul nyújtott adókedvezmények megelőzését célzó 6., valamint az állandó üzleti telephely létesítése mesterséges megkerülésének megelőzését célzó 7. fellépéssel kapcsolatos zárójelentését. Az OECD és a G20-ak projektje keretében megfogalmazott felkérésnek megfelelően mindkét jelentés javaslatokat tartalmaz az OECD-modellegyezmény módosítására, valamint az adóegyezményekkel kapcsolatos tevékenység eredményein alapuló többoldalú aktusba 2016 végéig beépítendő rendelkezésekre vonatkozóan. A két jelentésben javasolt módosítások együtt lehetővé kívánják tenni az egyes országok számára az adóegyezményekkel kapcsolatban az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás területén felmerülő aggályaik eloszlatását.

               (3)

               A 6. fellépés zárójelentése az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás területén felmerülő aggályok fontos forrásaként jelöli meg az adóegyezményekkel kapcsolatos visszaéléseket és különösen az adóegyezmények közötti eltérések visszaélésszerű kihasználását („treaty shopping”), és az adóegyezmények rendelkezéseivel való ilyen típusú visszaélések ellen különböző jellegű védekező intézkedéseken, valamint az alkalmazásuk módját illetően megengedett bizonyos fokú rugalmasságon alapuló megközelítést javasol. Annak egyértelművé tétele mellett, hogy az adóegyezményeknek nem célja az adózás kétszeres kikerülésének lehetővé tétele, a javaslat egyebek mellett javasolja, hogy a többoldalú aktus tartalmazzon egy általános, az ügyletek vagy megállapodások fő céljának vizsgálatán („főcél-teszt”) alapuló visszaélés-ellenes szabályt.

               (4)

               A 7. fellépés zárójelentése különösen az ügynöki megbízásokat és az állandó üzleti telephely fogalommeghatározásában megtalálható különös kivételek kihasználását jelöli meg az állandó üzleti telephelyhez társuló adókötelezettség mesterséges megkerülésének leggyakoribb stratégiájaként. Az ügynöki megbízások jellemzően az értékesítési szerződések megkötésével kapcsolatban az OECD-modellegyezmény 5. cikkének (5) bekezdésében jelenleg alkalmazott viszonylag formális megközelítést használják ki. Az állandó üzleti telephely fogalommeghatározásában megtalálható különös kivételek az előkészítő és a kisegítő tevékenységfajtákra vonatkoznak, és amellett, hogy a munkavégzés széttagolásán alapuló stratégiák révén könnyen kijátszhatók, a digitális gazdaság üzleti modelljeinek kezelésére sem igazán alkalmasak. A jelentés ennek megfelelően olyan módosításokat javasol az OECD-modellegyezmény 5. cikkéhez, amely ellenállóképesebbé teszi a kérdéses rendelkezést az alkalmazásának megkerülését célzó mesterséges struktúrákkal szemben.

               (5)

               A belső piac jó működéséhez alapvető fontosságú, hogy a tagállamok képesek legyenek hatékony adórendszert működtetni, meg tudják akadályozni, hogy adóbázisuk a megadóztatás szándékolatlan elmaradása és a visszaélések miatt indokolatlanul leszűküljön, és biztosítani tudják, hogy az adóbázisuk megóvása érdekében tett intézkedéseik ne eredményezzenek indokolatlan különbségeket és piactorzulást.

               (6)

               Ugyanígy az is létfontosságú, hogy a tagállamok által az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás területén tett vállalásaik teljesítése érdekében bevezetett intézkedések összhangban legyenek az Unió szintjén megállapított előírásokkal, és mind az adózók, mind pedig az adóügyi szervek számára garantálják a jogbiztonságot.

               (7)

               Az Európai Unió jogával való összhang biztosítása érdekében a 6. fellépés zárójelentésében a visszaélések megelőzése érdekében javasolt, a főcél-teszten alapuló általános szabályt hozzá kell igazítani az Európai Unió Bíróságának a joggal való visszaélés kapcsán követett ítélkezési gyakorlatához,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   1.   TÁRGY ÉS HATÁLY
   Ez az ajánlás az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedéseknek az Európai Unió tagállamai általi végrehajtására vonatkozik.
   2.   ÁLTALÁNOS ADÓELKERÜLÉS-ELLENES SZABÁLY A FŐCÉL-TESZT ALAPJÁN
   Ha a tagállamok az egymással vagy harmadik országgal kötött adóegyezménybe az OECD-modellegyezményben található egységes szöveg alapján főcél-teszten alapuló általános adóelkerülés-ellenes szabályt építenek be, törekedjenek a következő módosítás kieszközlésére:

      „Ezen egyezmény többi rendelkezése ellenére ezen egyezmény alapján nem nyújtható kedvezmény egy jövedelem- vagy tőkeelem vonatkozásában, ha minden kapcsolódó tény és körülmény figyelembevételével ésszerűen kikövetkeztethető, hogy a kedvezmény közvetlenül vagy közvetve olyan megállapodásból vagy ügyletből származik, amelynek egyik fő célja az adott kedvezmény megszerzése volt, kivéve abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy
            az valódi gazdasági tevékenységet tükröz, vagy hogy
          a kedvezmény megadása az adott körülmények között összhangban van ezen egyezmény érintett rendelkezéseinek tárgyával és céljaival.”

   3.   AZ ÁLLANDÓ ÜZLETI TELEPHELY FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA
   A tagállamok törekedjenek arra, hogy az egymással és a harmadik országokkal megkötött adóegyezményeikbe belefoglalják az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) kezelésére vonatkozó cselekvési terv 7. fellépéséről készült zárójelentésben az állandó üzleti telephely létesítésének mesterséges megkerülése elleni küzdelem céljából az OECD-modellegyezmény 5. cikkébe való beépítésre javasolt új rendelkezéseket.
   4.   TOVÁBBI FELADATOK
   A tagállamok tájékoztassák a Bizottságot az ajánlás teljesítése érdekében tett intézkedésekről és az azokban bekövetkezett változásokról.
   A Bizottság az elfogadást követő három éven belül jelentést fog közzétenni ezen ajánlás alkalmazásáról.
   5.   CÍMZETTEK
   Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2016. január 28-án.

            a Bizottság részéről

         Pierre MOSCOVICI

            a Bizottság tagja