title: A Tanács ajánlása (2015. július 14.) Románia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2015. évi konvergenciaprogramját

text:
               18.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 272/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2015. július 14.)
   Románia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2015. évi konvergenciaprogramját
   (2015/C 272/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2015. július 14-én elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást, 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3). Ezek együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.

               (3)

               A Tanács 2014. július 8-án ajánlást (4) fogadott el Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Románia 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját.

               (4)

               A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Romániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (5)

               Az Európai Tanács 2014. december 18-án jóváhagyta a beruházások ösztönzéséhez, a strukturális reformok intenzívebb folytatásához és a felelősségteljes, növekedésbarát költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.

               (6)

               A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Romániára vonatkozó 2015. évi országjelentését. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án elfogadott országspecifikus ajánlások tekintetében Románia által elért eredményeket. Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek szakpolitikai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. Az EU és az IMF által támogatott három egymást követő program révén a külső és a belső egyensúlyhiányokat sikerült jelentősen csökkenteni. Mindazonáltal Románia nettó nemzetközi befektetési pozíciójának viszonylag nagy negatív egyenlege és a középtávon gyenge exportképesség figyelemre szorul. A bankszektorban továbbra is sebezhetőséget okozó külső és belső tényezők állnak fenn.

               (7)

               Románia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)

               A Tanács 2013. október 22-én elfogadta a 2013/531/EU határozatot (5), amelyben vállalta, hogy a 2015 szeptemberéig tartó időszakban legfeljebb 2 milliárd EUR összegű középtávú pénzügyi támogatást biztosít Romániának. A támogatás feltételül átfogó gazdaságpolitikai program végrehajtását szabták. Noha a jelenlegi piaci körülmények között Románia nem szándékozik folyósítást kérni, az elővigyázatossági támogatás várhatóan hozzájárul a makrogazdasági, költségvetési és pénzügyi stabilitás megszilárdításához, valamint a gazdaság ellenálló képességének és növekedési potenciáljának – strukturális reformok végrehajtása révén megvalósuló – fokozásához. A program lezárását követően Románia teljes mértékben visszailleszkedik majd az európai szemeszter keretébe.

               (9)

               Románia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. Konvergenciaprogramjában Románia a tervezett strukturális reformintézkedésekre hivatkozva jelezte, hogy a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben ideiglenesen el kíván térni a középtávú költségvetési cél eléréshez szükséges kiigazítási pályától. Mivel a programban nem közöltek kellőképpen részletes információkat a tervezett strukturális reformokra vonatkozóan, a Tanácsnak nem áll módjában értékelni azok megalapozottságát. Románia kérelmezte továbbá a nyugdíjreformra vonatkozó rendelkezés alkalmazását. A rendelkezésnek a romániai nyugdíjreformra való alkalmazhatósága az Eurostat által adott megerősítés függvénye. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a 2016-ra előre jelzett, a GDP 3,4 %-ának megfelelő strukturális hiány nem biztosítana megfelelő biztonsági tartalékot a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéknek való megfeleléshez. Következésképp a Tanács véleménye szerint Románia nem tesz eleget a 2016-ra vonatkozóan kérelmezett átmeneti eltérés engedélyezéséhez szükséges feltételeknek.

               (10)

               A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány 2015-ben a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértéken tervezi tartani az államháztartási hiányt, majd 2018-ra 0,8 %-ra csökkentené azt. A kormány tervei szerint – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2016-tól kezdődően teljesítenék. A konvergenciaprogram alapján az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 40,1 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 37,1 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista. A 2015. tavaszi előrejelzésében a Bizottság figyelembe vette a kormány által március 25-én, a szenátus által pedig április 27-én jóváhagyott fontos hiánynövelő intézkedéseket (6), a konvergenciaprogram viszont nem tartalmazza ezeket, jóllehet ezt a magatartási kódex is előírja. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015-ben várhatóan a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben el fog térni a középtávú költségvetési céltól. Ez némileg meghaladja a fizetési mérleg támogatására irányuló program keretében azon feltétel mellett engedélyezett, a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékű eltérést, hogy az uniós finanszírozású projektek társfinanszírozása összhangban lesz a költségvetésben szereplő tervekkel. Az előrejelzés szerint az eltérés 2016-ban jelentőssé, a GDP 2,4 %-ának megfelelő mértékűvé válik, miközben az előírás szerint a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékű kiigazításra lenne szükség. Emiatt 2015-ben és 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Románia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (11)

               Romániában a költségvetési keret lényegében szilárd, de az alkalmazás nem hatékony. A közép- és hosszú távú demográfiai tendenciák és a munkaerőpiac alacsony fokú fejlettsége veszélybe sodorhatják a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát. A 2010-ben megkezdett nyugdíjreform már hozott némi javulást, azonban a férfiak és a nők tekintetében azonos kötelező nyugdíjkorhatárt 2035-től bevezető, a kormány által 2013 decemberében előterjesztett törvényjavaslatot a parlament alsó háza még nem fogadta el.

               (12)

               A munkáltatók által fizetendő társadalombiztosítási járulékok közelmúltbeli csökkentésének eredményeként mérséklődött az adóék, ugyanakkor az intézkedést nem célzott módon valósították meg. Az alacsonyabb keresetűek esetében az adóék más európai országokkal összehasonlítva továbbra is magas (40 %). Az adócsalás és az adókikerülés változatlanul nagy problémát jelent, melynek hatása az adóbevételeken is érződik. Megtették az első lépéseket a román adóigazgatás folyamatban lévő átszervezése terén. A be nem jelentett munkavégzéssel, a ténylegesnél alacsonyabb bejelentett bérekkel és az adókijátszással összefüggésben 2014-ben két régióban kísérleti projektet valósítottak meg a szabályoknak való megfelelésre vonatkozóan, és a tervek szerint a projektet 2015-ben más területekre is kiterjesztik. A környezetvédelmi adók mértékét 2014-ben megemelték, azok szintje immáron megközelíti az uniós átlagot.

               (13)

               A nők, a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a romák foglalkoztatási és aktivitási rátája továbbra is nagyon alacsony, bár 2014-ben a javulás jelei látszódtak ezen a téren. Felülvizsgálták az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, de azok tekintetében összességében továbbra is alacsony a részvételi arány és az intézkedésekre fordított finanszírozás, különösen a szakképzés, a korábbi tanulmányok elismertetésére irányuló programok, a mobilitási ösztönzők és a tartósan munkanélküliekre irányuló intézkedések esetében. Románia többek között az ifjúsági garancia eszközén keresztül intézkedéseket tett az ifjúsági munkanélküliség kezelése érdekében, de azok végrehajtása késedelmet szenved. Nem sikerült eredményt elérni a minimálbér megállapítására vonatkozó átlátható iránymutatások kidolgozása terén. Bővíteni kellene az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitásait ahhoz, hogy a szolgálat személyre szabott, a különböző célcsoportok tekintetében pedig egységesebb szolgáltatásokat tudjon nyújtani. Mindenekelőtt növelni kellene a létszámot, és az európai strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott intézkedések tekintetében integrált végrehajtási keretre lenne szükség.

               (14)

               Románia számos nehézséggel küzd az oktatás területén: a korai iskolaelhagyás aránya továbbra is jóval az uniós átlag felett van; a koragyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatások elérhetősége és hozzáférhetősége korlátozott, különösen a vidéki térségekben és a roma közösség számára; az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya messze elmarad az uniós átlagtól; a felsőoktatás színvonala és a munkaerő-piaci igényekkel való összehangoltsága nem megfelelő; valamint a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya változatlanul a második legalacsonyabb az Unióban. Románia megkezdte ezen kihívások kezelését, de eltérő ütemben halad az egyes területeken, és mindeddig kevés látható eredményt sikerült elérni. 2015 júniusában Románia két nemzeti stratégiát fogadott el: az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, illetve a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló nemzeti stratégiát. Fontos, hogy tényleges intézkedések történjenek ezek mielőbbi végrehajtására. A koragyermekkori nevelésre és gondozásra vonatkozóan nemzeti programot dolgoztak ki a 2014–2019-es időszakra, és ez a következő, 2015–2016-os tanévvel hatályba is lép. Kidolgozták a felsőoktatási stratégiát, amelynek célja az, hogy fokozzák a felsőoktatás munkaerő-piaci relevanciáját, azaz szorosabban összehangolják azt a munkaerőpiac igényeivel, és a hátrányos helyzetű csoportok számára megkönnyítsék a felsőoktatáshoz való hozzáférést. Intézkedéseket tettek a szakképzés, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés programjai színvonalának növelése érdekében.

               (15)

               A romániai egészségügyi rendszert a rossz hatékonyságú kezelések, a rossz pénzügyi és földrajzi hozzáférhetőség, alulfinanszírozottság és az erőforrások pazarló felhasználása jellemzi. Túlzott mértékű a fekvőbeteg-ellátás keretében nyújtott szolgáltatások aránya, a rendszer a rossz hatékonysággal működő kiterjedt kórházi rendszer, illetve az elmaradott és széttagolt betegirányító hálózatok terhét viseli, valamint alacsony az egészségügyi alapellátásra fordított kiadások aránya. Ezenfelül az állami egészségügyben széles körben elterjedt hálapénzek tovább rontják a rendszer hozzáférhetőségét, hatékonyságát és minőségét. A bevezetett különböző intézkedések és egészségügyi reformok csökkentették a finanszírozás terén mutatkozó hiányt, és javították a szolgáltatások színvonalát és hatékonyságát. A 2014–2020-as időszakra szóló, az egészségügyi ágazatban megvalósítandó reformok stratégiai alapjait meghatározó Nemzeti Egészségügyi Stratégiát 2014 decemberében fogadták el, megvalósítása folyamatban van. Az Egészségügyi Minisztérium és az Országos Egészségbiztosító Intézet vizsgálja az egészségügy finanszírozási rendszerének javítására irányuló különböző intézkedések lehetőségeit.

               (16)

               A szegénység és a társadalmi kirekesztettség visszaszorítása változatlanul súlyos kihívás Románia számára. Jóllehet csökken, továbbra is magas – 2013-ban 40 % – a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya, ami jóval az uniós átlag felett van. Úgy tűnik, hogy a szociális transzferek (a nyugdíjak kivételével) csak korlátozottan képesek csökkenteni a szegénységet, és hatékonyságuk különösen rossz a gyermekek esetében. A szociális transzferek nincsenek megfelelően összekapcsolva aktivizálási intézkedésekkel. A szociális segélyek 2011-es reformjának végrehajtási üteme továbbra is elmarad a menetrendtől. 2015. május 27-én jóváhagyták a társadalmi befogadásra és a szegénység elleni küzdelemre vonatkozó stratégiát, illetve az ahhoz kapcsolódó cselekvési terveket. Korlátozott eredményeket sikerült csak elérni a beilleszkedési minimumjövedelem bevezetése terén, amely révén – három meglévő szociális transzfer összevonásával – egyszerűsíthető lenne a szociális segélyek rendszere, és megerősödne a kapcsolat az aktivizálási intézkedésekkel. A kormány 2013-ban a szociális gazdaságról szóló törvényt terjesztett elő, amelynek célja a szociális gazdaság területének szabályozása és a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjai körében a munkaerő-piaci részvétel fokozása volt, de a tervezetet a parlament még mindig tárgyalja. Csak kevés tényleges intézkedésre került sor a roma lakosság integrációja érdekében. Mindazonáltal 2015 januárjában – némi késlekedéssel – elfogadták a romák integrációjára vonatkozó felülvizsgált stratégiát, amelynek végrehajtása késedelmet szenved.

               (17)

               Románia közigazgatása korlátozott kapacitású, széttagolt, és nem egyértelmű módon kijelölt felelősségi körökkel jellemezhető – mindezek következtében hátráltatja az ország versenyképességét. Feltárták a strukturális hiányosságok kiváltó okait, és 2014 októberében elfogadták a közigazgatás terén, valamint a szakpolitikai prioritások meghatározása és a szakpolitikák koordinálása során jelentkező kihívások kezelésére vonatkozó stratégiát, továbbá a stratégia 2014 és 2020 közötti végrehajtására vonatkozó cselekvési tervet. Mindazonáltal a stratégia végrehajtása jelentős késedelmet szenved. A közbeszerzési eljárások terén tapasztalt szabálytalanságok jelentős késedelmet okoztak az uniós alapokból támogatott programok végrehajtásában. Kedvezőtlenül hatnak a vállalkozási környezetre, és visszafogják az oly nagyon szükséges infrastrukturális beruházásokat.

               (18)

               Sikerült némi eredményt elérni az igazságszolgáltatás függetlenségének, színvonalának és hatékonyságának javítása, a korrupció elleni, minden szintre kiterjedő küzdelem és a bírósági határozatok gyakorlati végrehajtása terén. Mindazonáltal a bírósági határozatok végrehajtása számos esetben továbbra is hiányosságokat szenved, és csak szerény mértékű előrelépést sikerült tenni a hétköznapi korrupció megelőzése és leküzdése terén. Ezen fontos szakpolitikai területek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartoznak.

               (19)

               Az állami tulajdonban lévő vállalatok termelékenysége az elfogadható szint alatt van; ezek a vállalatok fokozzák a gazdaság illikviditását, függő kötelezettségként terhet jelentenek az államháztartás számára, továbbá a vállalkozásoknál felhalmozott összes adóhátralék 50 %-a ezekhez köthető. Az állami tulajdonú vállalatok teljesítménye szempontjából kritikus jelentőséggel bír a vállalatirányítás. Az érintett vállalatok jelenlegi irányítási struktúrája nem zárja ki a politikai beavatkozást a vállalatok napi szintű irányításába, és nem garantálja a hatóságok tulajdonosi és döntéshozói funkcióinak szétválasztását sem. A 109/2011. sz. sürgősségi kormányrendelet elfogadásáig rendszerszinten nem hoztak külön szabályokat az állami tulajdonban lévő vállalatokra. A szabályok egy sor különböző kérdést rendezetlenül hagynak, és a gyakorlatban e szabályokat sem mindig tartják be. Nem történt előrelépés az energiaágazatban és a közlekedési ágazatban tevékenykedő állami vállalatok irányításának reformja tekintetében.

               (20)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Románia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Romániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Románia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

               (21)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét (7) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (22)

               A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy Románia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Tegye meg a szükséges intézkedéseket a pénzügyi támogatási program lezárása érdekében.

               2.

               A fizetési mérleg támogatására irányuló, a 2013–2015-ös időszakra szóló program rendelkezéseivel összhangban 2015-ben korlátozza a középtávú költségvetési céltól való eltérést a GDP 0,25 %-ára, 2016-ban pedig térjen vissza a középtávú költségvetési célhoz. Hajtsa végre az adószabályoknak való megfelelést célzó átfogó stratégiát, és a be nem jelentett munkavégzés visszaszorítása céljából erősítse meg az ellenőrzési és felügyeleti rendszereket, valamint tegyen további lépéseket a férfiakra és a nőkre vonatkozó nyugdíjkorhatár közelítése érdekében.

               3.

               Erősítse meg a munkaerő-piaci intézkedéseket, különösen a nyilvántartásba nem vett fiatalokra és a tartósan munkanélküliekre irányuló intézkedéseket. Biztosítsa, hogy a nemzeti foglalkoztatási hivatal megfelelő személyi állománnyal rendelkezzen. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján alakítson ki világos iránymutatást a minimálbér átlátható megállapításához. Vezesse be a beilleszkedési minimumjövedelmet. Javítsa a koragyermekkori nevelés és gondozás létesítményeinek színvonalát, és bővítse azok elérhetőségét, különösen a romák számára. Tegyen lépéseket a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló nemzeti stratégia végrehajtására. Az egészségügy területén a rossz hozzáférhetőség, az alulfinanszírozottság és a rossz hatékonyságú erőforrás-felhasználás kezelése érdekében hajtsa végre a 2014–2020-as időszakra szóló nemzeti egészségügyi stratégiát.

               4.

               Fogadja el az állami tulajdonban lévő vállalatok irányításának reformjáról szóló törvényt.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (3)  Ezeket a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) érvényben hagyta.

      (4)  A Tanács 2014. július 8-i ajánlása Románia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2014. évi konvergenciaprogramját (HL C 247., 2014.7.29., 109. o.).

      (5)  A Tanács 2013. október 22-i 2013/531/EU határozata a Romániának nyújtandó uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 286., 2013.10.29., 1. o.).

      (6)  Az új adótörvénykönyv tervezete szerint csökkenni fognak az adómértékek.

      (7)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: A Bizottság ajánlása ( 2006. április 11. ) a dibutil-ftalát; 3,4-diklór-anilin; di-izodecil-ftalát; 1,2-benzol-dikarbonsav, di-C 9-11 -elágazó alkilészterek, C 10 -ben gazdag; di-izononil-ftalát; 1,2-benzol-dikarbonsav, di-C 8-10 -elágazó-alkilészterek, C 9 -ben gazdag; etilén-diamin-tetraacetát; metil-acetát; monoklór-ecetsav; n-pentán; tetranátrium-etilén-diamin-tetraacetát nevű anyagokkal kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedésekről   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               13.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 104/45

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

   (2006. április 11.)
   a dibutil-ftalát; 3,4-diklór-anilin; di-izodecil-ftalát; 1,2-benzol-dikarbonsav, di-C9-11-elágazó alkilészterek, C10-ben gazdag; di-izononil-ftalát; 1,2-benzol-dikarbonsav, di-C8-10-elágazó-alkilészterek, C9-ben gazdag; etilén-diamin-tetraacetát; metil-acetát; monoklór-ecetsav; n-pentán; tetranátrium-etilén-diamin-tetraacetát nevű anyagokkal kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedésekről
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2006/283/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 793/93/EGK rendelet keretében az alábbi anyagok értékelendő elsőbbségi anyagoknak minősülnek az 1179/94/EK (2), 2268/95/EK (3) és a 143/97/EK (4) bizottsági rendelettel összhangban, az elsőbbségi anyagoknak a 793/93/EGK rendeletben megállapított első, második, illetve harmadik listájára vonatkozóan.

                           —

                           Dibutil-ftalát;

                           —

                           3,4-Diklór-anilin;

                           —

                           Etilén-diamin-tetraacetát;

                           —

                           Metil-acetát;

                           —

                           Tetranátrium-etilén-diamin-tetraacetát;

                           —

                           Di-izodecil-ftalát;

                           —

                           1,2-Benzol-dikarbonsav, di-C9-11-elágazó-alkilészterek, C10-ben gazdag;

                           —

                           Di-izononil-ftalát;

                           —

                           1,2-Benzol-dikarbonsav, di-C8-10-elágazó-alkilészterek, C9-ben gazdag;

                           —

                           n-Pentán;

                           —

                           Monoklór-ecetsav.

               (2)

               Az említett rendeleteknek megfelelően előadónak kijelölt tagállamok a létező anyagok embert és környezetet érintő kockázatainak becslésére vonatkozó elvek megállapításáról szóló, 1994. június 28-i 1488/94/EK bizottsági rendelettel (5) összhangban befejezték az említett anyagokkal kapcsolatos, az embert és a környezetet érintő kockázatok értékelését és a 793/93/EGK rendeletnek megfelelően stratégiát javasoltak a kockázatok korlátozására.

               (3)

               A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) konzultációt követően véleményeket bocsátott ki az előadók által elvégzett kockázatértékelésekre vonatkozóan. A véleményeket közzétették a tudományos bizottság weboldalán.

               (4)

               A kockázatértékelés eredményei és a kockázatok korlátozására irányuló stratégiák további eredményei a (6) bizottsági közleményben találhatók.

               (5)

               Az értékelés alapján egyes anyagokra vonatkozóan indokolt bizonyos kockázatcsökkentő intézkedések ajánlása.

               (6)

               A munkavállalók számára ajánlott kockázatcsökkentő intézkedéseket a munkavállalók védelmére vonatkozó jogszabályok keretében kell figyelembe venni, amelyek megfelelő keretet nyújtanak az adott anyagok kockázatainak szükséges mértékű korlátozásához.

               (7)

               Az ebben az ajánlásban megfogalmazott kockázatcsökkentő intézkedések összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően felállított bizottság véleményével,

         A JÁNLJA:
   1. SZAKASZ
   DIBUTIL-FTALÁT
   (CAS-SZÁM 84-74-2; EINECS-SZÁM 201-557-4)
   Környezetet (1, 2) érintő kockázatcsökkentő intézkedések

               1.

               Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak a 96/61/EK tanácsi irányelv (7) értelmében kibocsátott engedélyekben a dibutil-ftalátra vonatkozóan feltételeket, kibocsátási határértékeket vagy ekvivalens paramétereket, illetve technikai intézkedéseket kell meghatározniuk annak érdekében, hogy az érintett létesítmények 2007. október végére az elérhető legjobb technikák (best available techniques, a továbbiakban: BAT) szerint működjenek, figyelembe véve ezen létesítmények műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti tényezőket.

               2.

               A tagállamok körültekintően ellenőrzik a BAT dibutil-ftalát tekintetében történő végrehajtását, és minden fontos fejleményről jelentést tesznek a Bizottságnak a BAT-ról való információcsere keretében.

         2. SZAKASZ
   3,4-DIKLÓR-ANILIN
   (CAS-SZÁM 95-76-1; EINECS-SZÁM 202-448-4)
   Környezetet (4, 5) és munkavállalókat (3) érintő kockázatcsökkentő intézkedések

               3.

               A 3,4-diklór-anilint a termelésben és a feldolgozásban a kockázatértékelés alapján aggályosnak ítélt célokra felhasználó munkaadóknak figyelemmel kell lenniük minden olyan ágazatspecifikus tisztítási, karbantartási és javítási útmutatóra, amelyet nemzeti szinten dolgoznak ki a 98/24/EK tanácsi irányelv (8) 12. cikke (2) bekezdésében előírt, a Bizottságnál elérhető nem kötelező érvényű gyakorlati útmutató alapján.
               A növényvédő szerekre (91/414/EGK tanácsi irányelv (9)) és biocidokra (98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) vonatkozó, közösségi szinten jelenleg hatályos jogszabályok megfelelő keretet nyújtanak az anyag kockázatainak szükséges mértékű korlátozásához és ezért alkalmazandók.
               Ennek keretében:

               4.

               Figyelembe kell venni a zárt térben lévő felületeken növényvédő szerként alkalmazott, diuronból keletkező 3,4-diklór-anilin kockázatértékelésének információit.

               5.

               Meg kell előzni a kis kiszerelésű diuron nem rendeltetésszerű használatát.

         3. SZAKASZ
   ETILÉN-DIAMIN-TETRAACETÁT
   (CAS-SZÁM 60-00-4; EINECS-SZÁM 200-449-4)
   Környezetet (6, 7, 8, 9) érintő kockázatcsökkentő intézkedések

               6.

               A vízgyűjtő területek esetében, ahol az etilén-diamin-tetraacetát (EDTA) kibocsátása kockázatot jelenthet, az illetékes tagállamoknak környezeti minőségi normákat (Environmental Quality Standards – EQS) kell felállítaniuk, és az EQS 2015-ös elérését szolgáló nemzeti szennyezéscsökkentő intézkedéseket pedig bele kell foglalniuk a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) rendelkezéseivel összhangban.

               7.

               Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak a 96/61/EK irányelv értelmében kibocsátott engedélyekben az EDTA-ra vonatkozóan feltételeket, kibocsátási határértékeket vagy ekvivalens paramétereket, illetve technikai intézkedéseket kell meghatározniuk annak érdekében, hogy az érintett létesítmények 2007. október végére a BAT szerint működjenek, figyelembe véve ezen létesítmények műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti tényezőket.

               8.

               A tagállamok körültekintően ellenőrzik a BAT EDTA tekintetében történő végrehajtását, és minden fontos fejleményről jelentést tesznek a Bizottságnak a BAT-ról való információcsere keretében.

               9.

               A környezetbe történő helyi kibocsátásokat szükség szerint nemzeti szabályok által ellenőrzik annak biztosítására, hogy ne merüljön fel környezetet érintő kockázat.

         4. SZAKASZ
   METIL-ACETÁT
   (CAS-SZÁM 79-20-9; EINECS-SZÁM 201-185-2)
   Munkavállalókat (10) érintő kockázatcsökkentő intézkedések

               10.

               Az építőipari burkolási munkákhoz metil-acetátot tartalmazó termékeket használó munkaadóknak figyelemmel kell lenniük minden ágazatspecifikus útmutatóra, amelyet nemzeti szinten dolgoznak ki a 98/24/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésében előírt, a Bizottságnál elérhető nem kötelező érvényű gyakorlati útmutató alapján.

         5. SZAKASZ
   MONOKLÓR-ECETSAV
   (CAS-SZÁM 79-11-8; EINECS-SZÁM 201-178-4)
   Környezetet (12, 13, 14) és munkavállalókat (11) érintő kockázatcsökkentő intézkedések

               11.

               A monoklór-ecetsavat (MCAA) a kockázatértékelés alapján aggályosnak ítélt célokra felhasználó munkaadóknak figyelemmel kell lenniük minden ágazatspecifikus útmutatóra, amelyet nemzeti szinten dolgoznak ki a 98/24/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésében előírt, a Bizottságnál elérhető nem kötelező érvényű gyakorlati útmutató alapján.

               12.

               Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak a 96/61/EK irányelv értelmében kibocsátott engedélyekben az MCAA-ra vonatkozóan feltételeket, kibocsátási határértékeket vagy ekvivalens paramétereket, illetve technikai intézkedéseket kell meghatározniuk annak érdekében, hogy az érintett létesítmények 2007. október végére a BAT szerint működjenek, figyelembe véve ezen létesítmények műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti tényezőket.

               13.

               A tagállamok körültekintően ellenőrzik a BAT MCAA tekintetében történő végrehajtását, és minden fontos fejleményről jelentést tesznek a Bizottságnak a BAT-ról való információcsere keretében.

               14.

               A környezetbe történő helyi kibocsátásokat szükség szerint nemzeti szabályok által ellenőrzik annak biztosítására, hogy ne merüljön fel környezetet és a környezet által embert érintő kockázat.

         6. SZAKASZ
   TETRANÁTRIUM-ETILÉN-DIAMIN-TETRAACETÁT
   (CAS-SZÁM 64-02-8; EINECS-SZÁM 200-573-9)
   Környezetet (15, 16, 17, 18) érintő kockázatcsökkentő intézkedések

               15.

               A vízgyűjtő területek esetében, ahol a tetranátrium-etilén-diamin-tetraacetát (Na4EDTA) kibocsátása kockázatot jelenthet, az illetékes tagállamoknak környezeti minőségi normákat (Environmental Quality Standards – EQS) kell felállítaniuk, és az EQS 2015-ös elérését szolgáló nemzeti szennyezéscsökkentő intézkedéseket pedig bele kell foglalniuk a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe a 2000/60/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban.

               16.

               Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak a 96/61/EK irányelv értelmében kibocsátott engedélyekben az Na4EDTA-ra vonatkozóan feltételeket, kibocsátási határértékeket vagy ekvivalens paramétereket, illetve technikai intézkedéseket kell meghatározniuk annak érdekében, hogy az érintett létesítmények 2007. október végére a BAT szerint működjenek, figyelembe véve ezen létesítmények műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti tényezőket.

               17.

               A tagállamok körültekintően ellenőrzik a BAT Na4EDTA tekintetében történő végrehajtását, és minden fontos fejleményről jelentést tesznek a Bizottságnak a BAT-ról való információcsere keretében.

               18.

               A környezetbe történő helyi kibocsátásokat szükség szerint nemzeti szabályok által ellenőrzik annak biztosítására, hogy ne merüljön fel környezetet érintő kockázat.

         7. SZAKASZ
   CÍMZETTEK

               19.

               Ennek az ajánlásnak minden, az anyagokat importáló, előállító, szállító, tároló, készítménnyé összeállító vagy más módon feldolgozó, felhasználó, ártalmatlanító vagy visszanyerő ágazat és a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2006. április 11-én.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o.

      (2)  HL L 131., 1994.5.26., 3. o.

      (3)  HL L 231., 1995.9.28., 18. o.

      (4)  HL L 25., 1997.1.28., 13. o.

      (5)  HL L 161., 1994.6.29., 3. o.

      (6)  HL C 90., 2006.4.13.

      (7)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o.

      (8)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o.

      (9)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

      (10)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

      (11)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása ( 2014. január 23. ) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/24 ajánlás módosításáról (EKB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 51/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2014. január 23.)
   az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/24 ajánlás módosításáról
   (EKB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   AZ EURÓPAI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5.1. cikkére és 34.1. cikke harmadik francia bekezdésére,
   tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 5.1. cikkének első mondata előírja a nemzeti központi bankok („NKB-k”) által támogatott Európai Központi Bank („EKB”) számára, hogy vagy az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóságoktól, vagy pedig közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjtse be a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) feladatainak ellátásához szükséges statisztikai adatokat. Az 5.1. cikk második mondata arról rendelkezik, hogy e célból működjön együtt a közösségi intézményekkel vagy testületekkel és a tagállamok vagy harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival, valamint a nemzetközi szervezetekkel. Az 5.2. cikk úgy rendelkezik, hogy az Alapokmány 5.1. cikkében előírt feladatokat – a lehetséges mértékben – az NKB-k látják el.

               (2)

               Azon esetekben, amikor a nemzetközi szabályokkal és bevett gyakorlatokkal összhangban az adatszolgáltatók az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóság számára szolgáltatják az előírt információkat, ezeknek a hatóságoknak és az érintett NKB-iknak együtt kell működniük egymással az EKB statisztikai követelményei betartásának biztosítása érdekében. Az ilyen együttműködésnek ki kell alakítania az adatszolgáltatás állandó struktúráját, kivéve, ha ezt az eredményt a nemzeti jogszabályok már elérték. Ez a követelmény jelenleg az írországi Central Statistics Office és a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland közötti, valamint a máltai National Statistics Office és a Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta közötti együttműködését érinti. Továbbmenve, 2014. január 1-től Finnországban a Statistics Finland fogja átvenni a külső statisztikák területén szükséges információk gyűjtésével és összeállításával kapcsolatos feladatokat a Suomen Pankkitól. A fenti statisztikai követelményeknek való megfelelés érdekében a Suomen Pankkinak és a Statistics Finlandnak együtt kell működnie egymással.

               (3)

               Annak érdekében, hogy az EKB/2011/24 ajánlásnak a Statistics Finland is a címzettje legyen, valamint tekintettel arra, hogy az EKB a honlapján létre fogja hozni, fenn fogja tartani és közzé fogja tenni a tagállamok azon hatáskörrel rendelkező hatóságainak listáját, amelyeket az NKB-k a külső statisztikák gyűjtésében és/vagy összeállításában érintettként bejelentettek az EKB számára, és amelyek a jövőben az EKB/2011/24 ajánlás címzettjeinek kell lenniük, az EKB/2011/24 ajánlást megfelelően módosítani szükséges,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   I.   SZAKASZ

      Módosítás

   Az EKB/2011/24 ajánlás IV. szakasza helyébe az ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon az alábbiak lépnek:

      „IV.   SZAKASZ

         Záró rendelkezések

                  (1)

                  Ez az ajánlás 2014. június 1-jétől az EKB/2004/16 ajánlás helyébe lép.

                  (2)

                  Az EKB/2004/16 ajánlásra való hivatkozásokat az erre az ajánlásra való hivatkozásként kell értelmezni.

                  (3)

                  Ennek az ajánlásnak a címzettjei az írországi Central Statistics Office, a máltai National Statistics Office, és a finnországi Statistics Finland, továbbá azon hatáskörrel rendelkező hatóságok, amelyeket időről időre megbízhatnak a tagállami külső statisztikák gyűjtésével és/vagy összeállításával, amelyek szerepelnek a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak az EKB által a honlapján létrehozott, fenntartott és közzétett listáján.

                  (4)

                  A címzetteknek ennek az ajánlásnak 2014. június 1-jétől, illetve a (3) bekezdésben hivatkozott, a hatáskörrel rendelkező hatóságok listájára történő felvételüket követően kell megfelelniük, amennyiben ennek időpontja 2014. július 1-je utánra esik.”

   II.   SZAKASZ

      Címzettek

   Ezen ajánlás címzettje Írországban a Central Statistics Office, valamint Máltában a National Statistics Office, és Finnországban a Statistics Finland.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. január 23-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 150/06/COL ( 2006. május 17. ) a takarmányozás 2006. évi összehangolt hatósági ellenőrzésére irányuló programról

text:
               21.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 366/96

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

   150/06/COL
   (2006. május 17.)
   a takarmányozás 2006. évi összehangolt hatósági ellenőrzésére irányuló programról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvével módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított, az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 31a. pontjában hivatkozott jogi aktusra (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról
       (1), és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2005-ben az EFTA-államok meghatároztak egyes problémákat, amelyek megoldása a 2006-ben végrehajtandó összehangolt ellenőrzési program keretében történik.

               (2)

               Bár az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról
                   (2) rögzíti a takarmány maximális aflatoxin B1 tartalmát, más mikotoxinokra – mint például az ochratoxin A, a zearalenon, a deoxinivalenol és a fumonizinek – nincsenek EGT-előírások. Az említett mikotoxinok jelenlétéről szúrópróbaszerűen gyűjtött információ hasznos adatokkal szolgálhat a jogszabályok továbbfejlesztését célzó helyzetértékeléshez. Egyes takarmány-alapanyagok, mint a gabona és az olajos magvak halmozottan ki vannak téve az aratásból, raktározásból és szállításból eredő mikotoxin-szennyezésnek. Mivel a mikotoxin-koncentráció mértéke évről évre változik, ajánlatos az egymást követő évek adatait valamennyi említett mikotoxin esetében összegyűjteni.

               (3)

               Korábbi, olyan takarmányokon végzett ellenőrzések, amelyekben az antibiotikumok és kokcidiosztatikumok egyes állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányokban való előfordulása nem megengedett, arra utalnak, hogy továbbra is előfordul az ilyen típusú jogsértés. Továbbá, összhangban az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról
                   (3) 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel, fontos biztosítani, hogy hatékonyan érvényesítsék az antibiotikumokat tartalmazó takarmány-kiegészítők forgalomból történő fokozatos kivonását.

               (4)

               Norvégia és Izland jelen ajánlás – takarmány-kiegészítőként nem engedélyezett anyagokra vonatkozó – II. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét meg kell vizsgálni az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli, valamint különösen az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról) alóli mentességük figyelembevételével.

               (5)

               Fontos gondoskodni a takarmányokban előforduló állati eredetű alapanyagok korlátozásának hatékony, az idevágó EGT-előírásoknak megfelelő érvényesítéséről.

               (6)

               Izland jelen ajánlás – az állati eredetű takarmányok előállítására és felhasználására vonatkozó tilalommal kapcsolatos – III. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét az EGT-megállapodás I. mellékletének I. fejezete alóli mentességének figyelembevételével kell megvizsgálni.

               (7)

               Ajánlatos biztosítani, hogy a réz és cink nyomelemek szintje a kevert sertéstakarmányokban ne haladja meg az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1zq. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktusban (A Bizottság 2003. július 25-i 1334/2003/EK rendelete a nyomelemek csoportjába tartozó számos takarmány-adalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról
                   (4) meghatározott maximális szintet. Norvégia jelen ajánlás IV. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli mentességének figyelembevételével kell megvizsgálni.

         A jelen ajánlásban szereplő intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA növényi és állati takarmányok bizottságának véleményével,
   AJÁNLJA:

               1.

               Ajánlatos, hogy az EFTA-államok a 2006. év folyamán végrehajtsák az összehangolt ellenőrzési programot azzal a céllal, hogy ellenőrizzék az alábbiakat:

                           (a)

                           a takarmányok mikotoxin-koncentrációja (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) az elemzési módszerek megadásával; a mintavétel során szúrópróbaszerű és célzott mintavételt egyaránt kell alkalmazni; a célzott mintavétel során olyan alapanyagokat kell megvizsgálni, amelyeknél feltételezhető a magasabb mikotoxin-koncentráció, pl. gabonafélék, olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, valamint a hosszan tárolt, vagy hosszú tengeri úton szállított alapanyagok; az aflatoxin B1 esetében különös figyelmet kell biztosítani a nem tejelő teheneken kívüli tejelő állatoknak szánt összetett takarmányoknak; az ellenőrzés eredményét az I. mellékletben található minta alapján kell jelenteni;

                           (b)

                           kokcidiosztatikumok és/vagy hisztomonosztatikumok jelenlétét – függetlenül attól, hogy azok bizonyos állatfajok és -kategóriák számára takarmány-kiegészítőként engedélyezettek-e vagy sem – olyan gyógyászati adalékoktól mentes előkeverékekben és összetett takarmányokban, amelyekben ezek az anyagok nem engedélyezettek; az előkeverékekben és összetett takarmányokban az ellenőrzéseknek azon anyagokra kell irányulniuk, amelyek esetében az illetékes hatóság szerint különösen nagy a tilalom megszegésének valószínűsége; az ellenőrzés eredményét a II. mellékletben található minta alapján kell jelenteni;

                           (c)

                           az antibiotikumokat tartalmazó takarmány-kiegészítők forgalomból történő fokozatos kivonásának végrehajtását a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

                           (d)

                           az állati eredetű alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozások betartását a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

                           (e)

                           a réz és cink nyomelemek szintjét a sertéseknek szánt összetett takarmányokban, a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően.

               2.

               Ajánlatos, hogy az EFTA-államok az 1. pontban előírt összehangolt ellenőrzési program eredményeit külön fejezetként szerepeltessék az ellenőrzési tevékenységről szóló éves jelentésben, amelyet az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezet 31a. pontjában hivatkozott jogi aktus (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról) 22. cikke (2) bekezdésében foglaltak és az összehangolt jelentési minta legújabb változata szerint 2007. április 1-ig kell eljuttatni az EFTA Felügyeleti Hatósághoz.

      Kelt Brüsszelben, 2006. május 17-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            testületi tag

         Niels FENGER

            Az igazgató

      (1)  HL L 265., 1995.11.8., 17. o. A legutóbb a 2001/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 234., 2001.9.1., 55. o.).

      (2)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2006/77/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv (HL L 271., 2006.9.30., 53. o.).

      (3)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o. A legutóbb a 378/2005/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.).

      (4)  HL L 187., 2003.7.26., 11. o. A 1980/2005/EK rendelet által módosított rendelet (HL L 318., 2005.12.6., 3. o.).

      I. MELLÉKLET
      Egyes mikotoxinok (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) koncentrációja a takarmányokban
      Valamennyi megvizsgált minta egyedi eredményei; minta az 1. pont a) alpontjában szereplő jelentéshez

                  Takarmányok

                  Minta (véletlenszerű vagy célirányos)

                  Mikotoxin fajtája és koncentrációja (μg/kg 12 % nedvességtartalmú takarmányra vonatkoztatva)

                  Osztályú (1)

                  Típus (2)

                  Származási ország

                  Aflatoxin B1

                  Ochratoxin-A

                  Zearalenon

                  Deoxinivalenol

                  Fumonizine (3)

                  T-2 és HT-2 toxinok (4)

            Az illetékes hatóság köteles továbbá megadni az alábbiakat:

                  —

                  az aflatoxin B1 felső határértékének túllépése esetén foganatosított intézkedéseket;

                  —

                  az alkalmazott elemzési módszereket;

                  —

                  a kimutatási határokat.

         (1)  Válasszon a következő osztályok közül: Takarmány-alapanyagok, takarmány-kiegészítők, előkeverékek, kiegészítő takarmány, teljes értékű takarmány, összetett takarmány.

         (2)  Válasszon a következő típusok közül: a) takarmány-alapanyagok esetében: a takarmány-alapanyag megnevezése az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 14a. pontjában hivatkozott jogi aktus melléklete B részének megfelelően (A Tanács 1996. április 29-i 96/25/EK irányelve a takarmány-alapanyagok forgalmáról, a 70/524/EGK, a 74/63/EGK, a 82/471/EGK és a 93/74/EGK irányelv módosításáról, valamint a 77/101/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről); b) egyéb takarmány esetében: az állatfaj(ok) megnevezése, amely(ek)re a mintavétel irányul.

         (3)  A B1 és B2 fumonizinek koncentrációja megadható mindkettő összegeként.

         (4)  A T-2 és HT-2 toxinok koncentrációja megadható mindkettő összegeként.

      II. MELLÉKLET
      Egyes, takarmány-adalékanyagként nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények jelenléte
      Egyes állatgyógyászati készítmények előfordulhatnak adalékanyagként egyes állatfajtáknak és -kategóriáknak szánt előkeverékekben és összetett takarmányokban az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról) 10. pontjában meghatározott követelmények teljesítése esetén.
      A nem megengedett állatgyógyászati készítmények takarmányokban való előfordulása a tilalom megszegésének minősül.
      Az ellenőrizendő állatgyógyászati készítményeket a következő listából kell kiválasztani:

                  1.

                  Csak egyes állatfajokra és -kategóriákra engedélyezett, takarmány-adalékanyagnak minősülő állatgyógyászati készítmények:

                              decokvinát (Deccox)

                              diklazuril (Clinacox 0,2 %)

                              halofuginon-hidrobromid (Stenorol)

                              lazalocid A-nátrium (Avatec 15 %)

                              maduramicin-ammónium-alfa (Cygro 1 %)

                              monenzin-nátrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                              narazin

                              narazin-nikarbazin (Maxiban G160)

                              robenidin hidroklorid (Cycostat 66G)

                              szalinomicin-nátrium (Sacox 120G, 120)

                              szemduramicin-nátrium (Aviaz 5 %)

                  2.

                  Takarmány-adalékanyagként már nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények:

                              amprólium

                              amprólium / ethopabát

                              arprinocid

                              avilamicin

                              avoparcin

                              karbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              flavofoszfolipol

                              ipronidazol

                              metiklórpindol

                              metiklórpindol/metil-benzokvát

                              nikarbazin

                              nifurzol

                              olaquindox

                              ronidazol

                              spiramicin

                              tetraciklinek

                              tilozin-foszfát

                              virginamicin

                              cink-bacitracin

                              egyéb antimikrobiális anyagok

                  3.

                  Gyógyászati készítmények, amelyek sohasem minősültek takarmány-adalékanyagnak:
                  egyéb anyagok
                  Valamennyi kifogásolt minta egyedi eredményei; minta az 1. pont b) alpontjában szereplő jelentéshez

                              Takarmány típusa (állatfaj és -kategória)

                              Kimutatott készítmény

                              Kimutatott szint

                              A jogsértés oka (1)

                              Foganatosított intézkedés

            Az illetékes hatóság köteles továbbá megadni az alábbiakat:

                  —

                  az ellenőrzött minták teljes számát;

                  —

                  a vizsgált anyagok nevét;

                  —

                  az alkalmazott elemzési módszereket;

                  —

                  a kimutatási határokat.

         (1)  A nem engedélyezett készítmény takarmányban való előfordulásához vezető ok, az illetékes hatóság által végzett ellenőrzés eredményei alapján.

      III. MELLÉKLET
      Az állati eredetű takarmány-alapanyagok előállításának és használatának korlátozása
      A 95/53/EK irányelv 3-13. cikkeinek és 15. cikkének sérelme nélkül az EFTA-államok 2006 folyamán összehangolt ellenőrzési programot hajtanak végre annak megállapítására, hogy a tagállamok betartják-e az állati eredetű takarmány-alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozást.
      Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 7.1.12. pontjában hivatkozott jogi aktus IV. mellékletében rögzített, bizonyos állatok feldolgozott állati fehérjével történő takarmányozására vonatkozó tilalom (Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete a bizonyos fertőző szivacsos agyvelősorvadás-megbetegedések megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról
          (1) hatékony érvényre juttatásának érdekében az EFTA-államoknak speciális, célzott ellenőrzéseken alapuló ellenőrzési programot kell kidolgozniuk. A 95/53/EK irányelv 4. cikkével összhangban a fenti ellenőrzési programnak olyan kockázatközpontú stratégián kell alapulnia, amely kiterjed a takarmány-előállítás valamennyi fázisára és minden olyan létesítményre, amely takarmány előállításával, kezelésével és adminisztrálásával foglalkozik. Az EFTA-államoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a kockázathoz kapcsolódó kritériumok meghatározására. Az egyes kritériumokhoz rendelt súlyoknak arányban kell állniuk a kockázattal. Az egyes létesítményekben végrehajtott ellenőrzések gyakoriságának és az ellenőrzött minták számának korrelálniuk kell az adott létesítményekhez rendelt súlyok összegével.
      Az ellenőrzési program felállításakor az alábbi indikatív jellegű létesítményeket és kritériumokat kell figyelembe venni:

                  Létesítmények

                  Kritériumok

                  Súlyozás

                  Takarmányüzem

                              —

                              Kérődző és nem kérődző állatok takarmányozására szánt, szabályozás révén engedélyezett, feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó összetett takarmányokat előállító takarmány üzemek.

                              —

                              A tilalmat korábban megszegő, illetve tilalom megszegésével gyanúsítható takarmány üzemek.

                              —

                              Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségű magas fehérjetartalmú takarmányt – mint pl. halliszt, szójaliszt, kukoricaglutén-őrlemény és fehérjekoncentrátumok – importálnak.

                              —

                              Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségben állítanak elő összetett takarmányokat.

                              —

                              Olyan takarmányüzemek, amelyeknél fennáll az üzemi munkafolyamatokból adódó keresztszennyezés veszélye (pl. silók alkalmazása, a termelési útvonalak hatékony szétválasztásának ellenőrzése, az összetevők ellenőrzése, belső laboratóriumok, mintavételi eljárások, stb.).

                  Határellenőrzési pontok és közösségi beléptető helyek

                              —

                              Nagy/kis mennyiségű takarmánybehozatal.

                              —

                              Magas fehérjetartalmú takarmányok.

                  Mezőgazdasági üzemek

                              —

                              Szabályozás révén engedélyezett állati eredetű feldolgozott fehérjét tartalmazó, saját keveréket előállító mezőgazdasági üzemek.

                              —

                              Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek (kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmány keveredésének veszélye).

                              —

                              A takarmányt ömlesztett áruként vásárló mezőgazdasági üzemek.

                  Forgalmazók

                              —

                              Magas fehérjetartalmú takarmányokat kínáló áruházak és az ilyen takarmányok tárolását szolgáló köztes raktárak.

                              —

                              Nagy mennyiségű ömlesztett takarmányok forgalmazói.

                              —

                              Külföldön előállított összetett takarmányok forgalmazói.

                  Mobil takarmánykeverők

                              —

                              Kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmányokat egyaránt előállító takarmánykeverők.

                              —

                              Takarmánykeverők, amelyek esetében korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja.

                              —

                              Magas fehérjetartalmú takarmányt előállító keverők.

                              —

                              Magas termelékenységű keverők.

                              —

                              Nagyszámú mezőgazdasági üzemet, köztük kérődzőket tartó üzemeket is ellátó takarmánykeverők.

                  Szállítóeszköz

                              —

                              A feldolgozott állati eredetű fehérjék és takarmány szállítására használt járművek.

                              —

                              Olyan járművek, amelyek esetében korábban jogsértést észleltek, vagy jelenleg fennáll a jogsértés gyanúja

            Az itt javasolt létesítmények és kritériumok alternatívájaként az EFTA-államok 2006. május 31. előtt eljuttathatják saját kockázatértékelésüket az EFTA Felügyeleti Hatósághoz.
      A mintavételt célzottan olyan tételekből, ill. folyamatokból kell végrehajtani, amelyeknél a tiltott feldogozott állati fehérjékkel történő keresztszennyezés előfordulása a legvalószínűbb (pl. az állati fehérjét tartalmazó takarmány szállítása utáni első olyan tétel, amelyben az adott fehérje nem fordulhat elő, műszaki problémák vagy a gyártósoron végrehajtott változtatások, az ömlesztett takarmány raktározására szolgáló tartályokon vagy silókon végrehajtott változtatások esete).
      Az ellenőrzések kiterjeszthetők a járművekben, a gyártóberendezésekben és a raktárterületeken lévő por elemzésére.
      Az egyes EFTA-államokban az előállított összetett takarmány minden 100 000 tonnája után évente minimum 10 ellenőrzést kell végrehajtani. Az egyes EFTA-államokban az előállított összetett takarmány minden 100 000 tonnája után évente minimum 20 hivatalos mintát kell venni. Az alternatív eljárások engedélyezéséig a minták elemzéséhez a takarmányok hatósági ellenőrzése során az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 31i. pontjában hivatkozott jogi aktusban (A Bizottság 2003/126/EK irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzése során az állati eredetű alkotóelemek meghatározására szolgáló analitikai módszer meghatározásáról
          (2)) foglalt mikroszkópos azonosítást és becslést kell alkalmazni. A takarmányban kimutatott bármilyen állati eredetű tiltott anyag jelenléte a takarmányozási tilalom megszegésének minősül.
      Az ellenőrzési programok eredményét a következő űrlapokon kell jelenteni az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.
      Az állati eredetű takarmányok felhasználására vonatkozó tilalom betartására irányuló ellenőrzések összefoglalása (tiltott feldolgozott állati eredetű fehérjék takarmányozása)
      A.   Dokumentált ellenőrzések

                  Szakasz

                  A feldolgozott állati fehérjék előfordulására vonatkozó vizsgálatokat tartalmazó ellenőrzések száma

                  A nem laboratóriumi tesztek, hanem pl. dokumentum-ellenőrzések során felderített jogsértések száma

                  Importált takarmány-alapanyagok

                  Takarmány- alapanyagok raktározása

                  Takarmányüzem

                  Üzemi keverők/Mobil keverők

                  Takarmányok kereskedelmi közvetítői

                  Szállítóeszközök

                  Nem kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek

                  Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek

                  Egyéb:

            B.   Takarmány-alapanyagokban és összetett takarmányokban előforduló feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló mintavétel és vizsgálat

                  Létesítmények

                  A feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló hivatalos vizsgálatnak alávetett minták száma

                  A kifogásolt minták száma

                  Szárazföldi állatokból származó feldolgozott állati fehérje előfordulása

                  Halakból származó feldolgozott fehérje jelenléte

                  Takarmány- alapanyagok

                  Összetett takarmányok

                  Takarmány- alapanyagok

                  Összetett takarmányok

                  Takarmány- alapanyagok

                  Összetett takarmányok

                  kérődzőknek

                  nem kérődzőknek

                  kérődzőknek

                  nem kérődzőknek

                  kérődzőknek

                  nem kérődzőknek

                  A behozatal során

                  Takarmányüzem

                  Közvetítő kereskedő/raktár

                  Szállítóeszközök

                  Üzemi keverők/Mobil keverők

                  Mezőgazdasági üzem

                  Egyéb:

            C.   Kérődző állatoknak szánt takarmányokban előforduló tiltott feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó minták

                  Mintavétel hónapja

                  A szennyeződés típusa, foka és eredete

                  Foganatosított szankciók (vagy egyéb intézkedések)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

         (1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb az 1993/2004/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 344., 2004.11.20., 12. o.).

         (2)  HL L 339., 2003.12.24., 78. o.

      IV. MELLÉKLET
      Valamennyi (határértékeken belüli és azokat túllépő), réz és cink kimutatására irányuló minta egyedi eredményei sertéseknek szánt összetett takarmányokban

                  Az összetett takarmány típusa (állat kategória szerint)

                  Nyomelemek (réz vagy cink)

                  Kimutatott szint (mg/kg teljes értékű takarmányban)

                  A határérték túllépésének oka (1)

                  Foganatosított intézkedés

         (1)  Az illetékes hatóság által elvégzett vizsgálat eredményei alapján.


				|

		52014PC0434

			Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Dániában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/407/EU határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2014/0434 final */

			   	Ajánlás
A TANÁCS HATÁROZATA
a Dániában fennálló túlzott hiányról szóló
2010/407/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126.cikke (12)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)       A Bizottság ajánlása alapján
elfogadott 2010. július 13-i 2010/407/EU tanácsi határozattal[1] megállapításra került,
hogy Dániában túlzott államháztartási hiány áll fenn. A Tanács megállapította,
hogy a dán hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján az
államháztartási hiány 2010-ben eléri a GDP 5,4%-át, tehát túllépi a
Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. A bruttó
államadósság a megállapítás szerint 2010-ben a GDP 45,1 %-át tette volna ki,
jóval a Szerződés által a GDP 60 %-ában rögzített referenciaérték alatt[2].
(2)       2010. július 13-án az EUMSZ
126. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás
végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i
1467/97/EK tanácsi rendelet[3]
3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján
ajánlást intézett Dániához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2013-ig
szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.
(3)       A Szerződésekhez
csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv
4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén
követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv
alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez
csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.)
jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi
rendelet[4]
3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig
és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra
és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
(4)       Annak mérlegelésekor, hogy
indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül
helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a
túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet
sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek
megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott
referenciaértéket[5].
(5)       A Bizottság (Eurostat) által
a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban – Dánia 2014. április1-je
előtti adatszolgáltatását követően – rendelkezésre bocsátott adatok
és a Bizottság 2014. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi
következtetések vonhatók le:
–
Az államháztartási hiány a GDP 3 %-ában
meghatározott referenciaértékén belül maradt a 2010–2013 közötti
időszakban, kivéve a 2012-es évet, amikor az egyenlegre kedvezőtlen
hatást gyakorolt a 2011-es nyugdíjreformmal kapcsolatos egyszeri visszafizetés.
Az egyszeri visszafizetés a becslések szerint 2012-ben a költségvetési
egyenleget a GDP 1,6%-át kitevő mértékben gyengítette. Az államháztartási
hiány 2010-ben a GDP 2,5%-át, 2011-ben 1,9%-át, 2012-ben 3,8%-át és 2013-ban a
0,8%-át tette ki. A költségvetési egyensúly javulását a kiadási és bevételi
oldali konszolidációs intézkedésekkel érték el, különösen az állami fogyasztás
növekedésének visszafogásával.
–
Dánia 2014. évi konvergenciaprogramja az
államháztartási hiányt 2014-ben a GDP 1,3%-ára, 2015-ben 2,9%-ára vetíti
előre. 2013–2014-ben az államháztartásra a meglévő
nyugdíjbiztosítások átalakításából származó egyszeri bevételek gyakorolnak
hatást, amely lehetőséget ad a jövőbeni nyugdíjbiztosítás
adókötelezettségének kedvező áron történő megfizetésére. Ez az intézkedés
a becslések szerint a költségvetési egyenleget mindkét évben a GDP 1,8%-a
közeli értékében javítja. 2015-ben ennek az intézkedésnek nem lesz hatása,
amely várhatóan az államháztartási hiány növekedéséhez vezet. A Bizottság 2014.
tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2014-ben a GDP
1,2 %-a, 2015-ben pedig 2,7 %-a lesz. Így a tervek szerint a hiány az
előrejelzés távlatában a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték
alatt marad.
–
A 2011–2013 közötti időszak során mért, a
GDP 0,7%-ának megfelelő mértékű összesített javulást
követően a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti
intézkedések nélküli strukturális egyenleg, változatlan politikát feltételezve,
2014-ben az előrejelzések szerint a GDP 0,8%-ának megfelelő mértékben
romlik (a GDP –0,2%-át elérve), majd 2015-ben a GDP további 0,3 %-ának
megfelelő mértékben romlik.
–
A Bizottság 2014. tavaszi
előrejelzése szerint a bruttó államadósság 2014-ben a GDP 43,5 %-ára
csökken, 2015-ben pedig a GDP 44,9 %-ára nő, vagyis a Szerződésben
a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték alatt marad.
(6)       A Tanács emlékeztet arra,
hogy a túlzott hiány megszüntetését követő évtől, 2014-től Dánia
a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és strukturális
egyenlegét a középtávú célt elérő vagy meghaladó értéken kell
megőriznie.
(7)       A Szerződés 126. cikke
(12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi
határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az
érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.
(8)       A Tanács véleménye szerint
Dániában a túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2010/407/EU
határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert,
hogy Dániában megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.
2. cikk
A 2010/407/EU határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Dán Királyság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 189., 2010.7.22., 15. o.
[2]               A 2010-es államháztartási hiányt ezt követően a GDP
2,5 %-ára, míg a bruttó államadósságot a GDP 42,8%-ára módosították.
[3]               HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
[4]               HL L 145., 2009.6.10., 1. o.
[5]               „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának
részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és
konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” c. útmutatóval
(2012. szeptember 3.) összhangban. Lásd:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: A Tanács ajánlása ( 2014. július 8. ) – Szlovákia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2014. évi stabilitási programját

text:
               29.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 247/122

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2014. július 8.)
   Szlovákia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2014. évi stabilitási programját
   2014/C 247/23
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén.

               (2)

               A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt.

               (4)

               A Tanács 2013. július 9-én ajánlást (3) fogadott el Szlovákia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovákia 2012‐2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kiadta Szlovákia 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét.

               (5)

               A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2013. november 13-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (6)

               Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (7)

               Szlovákia 2014. április 23-án benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját és 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (8)

               A 2014. évi stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány fenntartható korrekciója és a középtávú költségvetési cél, vagyis a GDP 0,5 %-a körüli strukturális hiány 2017-ig történő megvalósítása. Ez a középtávú cél szigorúbb, mint a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő követelmény. Szlovákia államháztartási hiánya 2013 során tartósan 3 % alá került. A strukturális egyenleg 2014-re tervezett (újraszámított) változása azt eredményezné, hogy Szlovákia lényegesen eltér a középtávú célja felé vezető kiigazítási pályától. A 2015-re tervezett, a GDP 0,3 %-ának megfelelő javulás összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályaival. A további években a stabilitási program nem biztosítaná a középtávú célhoz vezető megfelelő kiigazítást. A kiadások 2014-ben és 2015-ben egyaránt a kiadási referenciaértékkel összhangban növekednének. A stabilitási program alapján a középtávú cél teljesítésére irányuló konszolidációs intézkedések túlnyomó része 2016 és 2017 folyamán valósulna meg. Mindent összevetve a középtávú cél felé vezető kiigazítási pálya kockázatos a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek való megfelelés szempontjából. A stabilitási programban felvázoltak értelmében az államháztartási hiány a programozási időszak egészében a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. A stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet egy független testület (a Makrogazdasági Előrejelző Bizottság) hagyott jóvá – megalapozott.
               A már számszerűsített intézkedések nem biztosítják a hatóságok által kijelölt költségvetési célok elérését. Emellett nem minden bevételi intézkedés kellően részletes, a közigazgatási költségek csökkentésére irányuló reformokhoz továbbra is végrehajtási kockázatok kapcsolódnak, a közszféra bérköltségei pedig – ahogy a múltban is – eltérhetnek az előirányzott értékektől. Mindazonáltal a stabilitási programban bemutatott adatok még nem számolnak a nemzeti államadósság-korlát bevezetéséből eredő, várható megtakarításokkal. A Bizottság szolgálatai által készített 2014. évi tavaszi előrejelzés figyelembe veszi az államadósság-korlát miatti kiadásmegtakarításokat, és azt vetíti előre, hogy 2014-ben a stabilitási programban jelzettnél kisebb lesz a kiigazítási pályától való eltérés, 2015-re pedig kellő strukturális kiigazítást irányoz elő, míg 2014-ben és 2015-ben egyaránt a kiadási referenciaérték betartására lehet számítani.

               (9)

               Mind a stabilitási, mind a nemzeti reformprogramban megjelenik a növekedést előmozdító kiadások fokozásának szándéka, azonban úgy tűnik, hogy az alapul szolgáló tervek ezt nem támogatják maradéktalanul. Az oktatás állami költségvetésből történő finanszírozása 2014-ben nő, a további években viszont visszaesik. A Tanács a stabilitási programnak és a bizottsági előrejelzésnek az 1466/97/EK rendelet értelmében általa végzett értékelése alapján úgy véli, hogy 2014-ben fennáll a középtávú cél felé vezető kiigazítási pályától való eltérés kockázata, 2015-ben pedig várhatóan megfelelő kiigazításra kerül sor.

               (10)

               A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésben foglalt követelményeknek való megfelelés érdekében Szlovákia 2013 novemberében költségvetési egyensúlyi szabályt vezetett be. Kötelező és végrehajtható kiadási felső határok hiányában azonban gyengül a költségvetési keret. A 2013-as stabilitási program ugyan előirányozta bevezetésüket, e kötelezettségnek azonban Szlovákia egyelőre nem tett eleget. Az államháztartás fenntarthatóságát illetően Szlovákia változatlanul közepes kockázatú ország. A népességelöregedéssel kapcsolatos költségek növekedésének fő mozgatórugóját várhatóan a GDP 2 %-ára emelkedő egészségügyi kiadások fogják jelenteni – az összes uniós tagállamot tekintve ez a második legnagyobb előrejelzett kiadásnövekedés az egészségügy terén. A problémák elsősorban a fekvőbeteg-ellátás és az alapellátás kapcsán merülnek fel. A kormány a költséghatékonyság javítása érdekében 2013 decemberében elfogadta a 2014–2030-ra szóló egészségügyi stratégiai keretet. A stratégia előmozdításához most részletes végrehajtási tervek kidolgozására van szükség.

               (11)

               Szlovákia előrelépést tett az adózási fegyelem javítása terén, továbbá a tervezett intézkedések mintegy felének bevezetését követően folytatja az adócsalás elleni küzdelemről szóló cselekvési terv végrehajtását. Ennek köszönhetően a szlovák adórendszer hatékonysága a jelek szerint 2013-ban – különösen a héa tekintetében – javult, bár változatlanul fennáll az igény az erőfeszítések összehangolására, és az adóhatóságok elemzési, illetve ellenőrzési kapacitásainak bővítésére, továbbá az adók, vámok és társadalombiztosítási hozzájárulások beszedésének egységesítése a tervezetthez képest lassabban halad. A növekedést elősegítő költségvetési konszolidáció fenntartása érdekében Szlovákia jobban támaszkodhatna a növekedés szempontjából kevésbé káros adókra, különösen a rendszeres ingatlanadókra és a környezetvédelmi adókra. Ebben a tekintetben nem történt előrelépés a rendszeres ingatlanadózás reformja terén, és az adó mértéke továbbra sem kapcsolódik az adott ingatlan piaci értékéhez. Az ebből az adófajtából származó bevételek 2000 óta viszonylagos értelemben alacsonyak és változatlanok. 2013-ban a kormány intézkedéseket hozott a munkavállalók, illetve az önfoglalkoztatók adóéke közötti jelentős eltérés csökkentése érdekében, a két csoportra vonatkozó tényleges adókulcsok közötti, 2012-ben észlelt szakadék azonban továbbra is fennáll.

               (12)

               A munkaerőpiac még mindig számos kihívással néz szembe. A 14 % körüli munkanélküliség nagy része tartós, ami rávilágít Szlovákia munkanélküliségi problémáinak strukturális jellegére. Szlovákia némi előrelépést tett a tartós munkanélküliség után a munkaerőpiacra lépő, alacsony fizetésű munkavállalók adóterheinek csökkentése terén, ám az intézkedések hatékonyságát nyomon kell követni és értékelni kell. A javulás más területeken csupán korlátozott volt – ilyenek például az állami foglalkoztatási szolgálatok személyre szabott szolgáltatásnyújtási kapacitásainak bővítése, valamint az aktivizáló intézkedések és a szociális segélyek közötti kapcsolat megerősítése. Az ifjúsági munkanélküliséget illetően az állami foglalkoztatási szolgálat korlátozott kapacitásokkal rendelkezik a korai beavatkozás, a szolgáltatások testre szabása és a nem regisztrált fiatalok felkarolása terén. Ezeken a területeken tehát intézkedésekre van szükség, összhangban az ifjúsági garancia célkitűzéseivel. Célzottabb intézkedésekre van szükség a leghátrányosabb helyzetű munkakeresők – köztük a romák – tekintetében, akiknek a foglalkoztatási rátája továbbra is rendkívül alacsony. A megfelelő gyermekgondozási lehetőségek hiánya – különösen a háromévesnél fiatalabb gyermekek tekintetében – megnehezíti az anyák munkaerőpiacra való visszatérését.

               (13)

               Az oktatás korlátozott munkaerő-piaci jelentősége visszaveti a szakképzett munkaerő kínálatát. A kötelező oktatásban részt vevő diákok teljesítménye elmarad az uniós átlagtól, és számottevően romlott. Az oktatásra fordított állami kiadások alacsony szinten maradtak annak ellenére, hogy emelték a tanári fizetéseket. Továbbfejlesztették a tanári alapképzést és bővítették a gyakorlati képzést – ám ezeknek az erőfeszítéseknek folytatódniuk kell. A szakképzés megreformálására, valamint a fiataloknak kínált munkahelyek támogatására irányuló kormányzati törekvések ellenére Szlovákia ifjúsági munkanélküliségi rátája uniós szinten továbbra is a legmagasabbak között van, és változatlanul nehéz az iskolából a munka világába való átmenet. A foglalkozásorientált alapképzési programok viszonylag alacsony százalékos aránya és a munkáltatókkal folytatott elégtelen együttműködés csökkenti a felsőoktatás munkaerő-piaci relevanciáját. A felsőoktatás, valamint a vállalkozások és az oktatási intézmények közötti együttműködés minőségének javítása egyúttal a gazdaság innovációs képességének is lendületet adna. Az intelligens szakosodási stratégiában felvázolt tervek helyes irányt jelölnek ki, ám azokat a gyakorlatban is hatékonyan végre kell hajtani. A színvonalas koragyermekkori nevelési és gondozási lehetőségek tartósan szűkösek, és ez az iskolai teljesítményre is rányomja bélyegét, főként a romák esetében. A roma diákok tanulmányi eredményeinek javítását célzó eddigi kezdeményezések túlságosan is az EU által társfinanszírozott projektektől függenek.

               (14)

               Az energiaügy terén Szlovákia jól haladt a villamosenergia- és gázhálózatok szomszédos országokkal való további összekapcsolását célzó munkával, mindazonáltal továbbra is nagy szükség van a szlovák energiapiac jobb működését, és különösen a díjszabási mechanizmus átláthatóbbá tételét célzó intézkedésekre. Az energiahatékonyság fokozását célzó intézkedéscsomagra Szlovákia uniós finanszírozást pályázott meg az új programozási időszakra.

               (15)

               A folyamatban lévő közigazgatási reform nyomán erőteljesebben fog érvényesülni az ügyfélközpontú szemléletmód, ugyanakkor a közigazgatás mind minőség, mind hatékonyság szempontjából továbbra is alulteljesít. A személyzeti állomány tartósan gyors – a politikai ciklusokkal összefüggő – cserélődése a gyenge emberierőforrás-menedzsmenttel és a szerény elemzési kapacitásokkal együtt hátráltatja a tényeken alapuló politikai döntéshozatalt. Szlovákia a korábbiakhoz hasonlóan rosszul teljesít a nemzetközi korrupciós mutatók alapján, és csupán csekély javulást ért el igazságszolgáltatási rendszerének hatékonyságát és átláthatóságát illetően. A szlovák üzleti környezet minősége romlott, a gyorsan növekvő vállalkozások támogatása pedig megrekedt. Szlovákia nemrégiben – az átláthatóság és a hatékonyság fokozása céljából – megreformálta közbeszerzési szabályait, ám az új szabályozás alkalmazása továbbra is kihívást jelent, és a 2013-as közbeszerzési reform hatásai korlátozottak.

               (16)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (17)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (6) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (18)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euroövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euro (7). Szlovákiának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell,

         AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2014‐2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               A túlzott hiány kiigazítását követően erősítse meg a 2014-re vonatkozó költségvetési intézkedéseket, tekintettel a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának előírásaihoz képest mutatkozó, a Bizottság szolgálatai által készített 2014. évi tavaszi előrejelzés szerint a GDP 0,3 %-ának megfelelő különbségre. 2015-ben biztosítsa a GDP 0,1 %-ának megfelelő, szükséges kiigazítást a középtávú cél felé, figyelembe véve a várható kedvezőtlen gazdasági feltételeket. Ezt követően a középtávú cél eléréséig hajtson végre éves strukturális kiigazításokat, amelyek referenciaértéke a GDP 0,5 %-a. Folytassa a költségvetési keret megerősítését, többek között a kötelező és érvényesíthető kiadási felső határok meglétének biztosítása révén. Javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának növelése, és különösen a kórházi ellátás és a kórházvezetés ésszerűsítése, valamint az alapellátás megerősítése révén.

               2.

               Fokozza az adóhatóság hatékonyságát az ellenőrzési, kockázatértékelési és adóbehajtási kapacitásának megerősítése révén. Az ingatlanadó adóalapját kapcsolja az ingatlan piaci értékéhez.

               3.

               Kezelje hatékonyabban a hosszú távú munkanélküliséget az aktivizálási intézkedések, a második esélyt nyújtó oktatás és a személyre szabott minőségi képzés révén. Javítsa az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitásait az ügyvitel, a személyre szabott tanácsadás és a munkakeresők aktivizálása terén, valamint erősítse meg az aktivizálás és a szociális segély közötti kapcsolatot. Küzdjön hatékonyan az ifjúsági munkanélküliség ellen a korai beavatkozás javítása révén, összhangban az ifjúsági garancia célkitűzéseivel. Fokozza a nők foglalkoztatását ösztönző intézkedéseket több gyermekgondozási létesítmény biztosítása útján, különösen a háromévesnél fiatalabb gyermekek számára.

               4.

               Tegyen lépéseket az oktatás színvonalának javításáért a jobb oktatási eredmények érdekében. A szakképzés keretében bővítse a vállalkozások kínálta munkaalapú tanulási lehetőségeket. Hozzon akkreditációs, támogatási és kormányzati intézkedéseket a szakmaorientált alapképzési programok kidolgozásának ösztönzése érdekében. Javítsa a tudásalap minőségét és relevanciáját, továbbá hajtson végre olyan terveket, amelyek elősegítik a felsőoktatás, a kutatás és az üzleti körök közötti hatékony tudástranszfert és együttműködést. Vezessen be rendszerszintű intézkedéseket annak érdekében, hogy javuljon a marginalizált közösségek – köztük a romák – hozzáférése a minőségi és inkluzív iskola előtti neveléshez, illetve iskolai oktatáshoz, továbbá tegyen lépéseket e csoportok szakképzésben és felsőoktatásban való nagyobb arányú részvételéért.

               5.

               Fokozza az energiapiac jobb működését célzó erőfeszítéseket, különösen a szabályozási keret nyilvános átláthatóságának növelése és a – főként az ipari ügyfelek által tapasztalt – magas energiahálózati díjakat befolyásoló tényezők feltérképezése révén. Az eddigi eredményekre építve továbbra is fejlessze a szomszédos országokkal, köztük Ukrajnával való összeköttetéseket, összhangban az áprilisban aláírt egyetértési nyilatkozattal.

               6.

               Hozzon intézkedéseket a közszolgáltatás függetlenségének növelése érdekében, többek között a közszolgálati törvény módosítása útján. Fogadjon el a közigazgatás emberierőforrás-menedzsmentjének javítására vonatkozó stratégiát. Fokozza a kulcsminisztériumok elemzési kapacitásainak bővítését célzó erőfeszítéseket, lehetővé téve a tényeken alapuló politikai döntéshozatalt és javítva a szakpolitikai hatásvizsgálat minőségét. Tegyen lépéseket a korrupció ellen, és fokozza az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és színvonalának javítására irányuló erőfeszítéseit. Vezessen be intézkedéseket az üzleti környezet javítása érdekében, többek között a kkv-k számára. Fokozza a közbeszerzések hatékonyságának növelésére irányuló erőfeszítéseit.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P.C. PADOAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2014-es iránymutatásokról szóló, 2014. május 6-i 2014/322/EU tanácsi határozat (HL L 165., 2014.6.4., 49. o.) alapján 2014-re is érvényben marad.

      (3)  HL C 217., 2013.7.30., 71. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.)

      (6)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.

      (7)  Lásd e Hivatalos Lap 141 oldalát.


title: A Tanács ajánlása (2017. február 21.) az Európai Fejlesztési Alap (tizedik EFA) 2015. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

text:
               23.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 58/3

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2017. február 21.)
   az Európai Fejlesztési Alap (tizedik EFA) 2015. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről
   (2017/C 58/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított (1), egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (2),
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között, az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a tizedik Európai Fejlesztési Alapot (tizedik EFA), és különösen annak 11. cikke (8) bekezdésére,
   tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 142-144. cikkére,
   megvizsgálva a tizedik EFA műveleteire vonatkozó, 2015. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évről szóló éves jelentését a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről (5), a Bizottságnak az említett éves jelentésben szereplő válaszaival együtt,
   mivel:

               (1)

               A belső megállapodás 11. cikkének (8) bekezdése szerint a tizedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a mentesítést az Európai Parlament adja meg a Bizottságnak a Tanács ajánlása alapján.

               (2)

               A 2015. pénzügyi év során a Bizottság a tizedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament adja meg a mentesítést a Bizottságnak a tizedik EFA 2015. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCICLUNA

      (1)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (3)  HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

      (4)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

      (5)  HL C 375., 2016.10.13., 287. o.


title: A Tanács ajánlása ( 2014. február 18. ) az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2012. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

text:
               29.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 289/3

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2014. február 18.)
   az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2012. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről
   2014/C 289/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított (1), egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagjai által a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (2),
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről, valamint az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a kilencedik Európai Fejlesztési Alapot (kilencedik EFA), és különösen annak 32. cikkének (3) bekezdésére,
   tekintettel a kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 96–103. cikkére,
   megvizsgálva a kilencedik EFA műveleteire vonatkozó 2012. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2012-es pénzügyi évről szóló éves jelentését a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről (5), a Bizottságnak az említett éves jelentésben található válaszaival együtt,
   mivel:

               (1)

               A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

               (2)

               A 2012. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a kilencedik EFA 2012. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2014. február 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. STOURNARAS

      (1)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (4)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

      (5)  HL C 331., 2013.11.14., 261. o.