               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 621 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Hollandia gazdaságpolitikájáról, amelyben véleményezi Hollandia 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 621 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Hollandia gazdaságpolitikájáról, amelyben véleményezi Hollandia 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Hollandiát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
                  4
                van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  5
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja az ukrajnai lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  6
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  7
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  8
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  9
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.]

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  10
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást; változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)Hollandia az 1466/97/EK rendelet 4. cikkével összhangban 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi stabilitási programját. Hollandia még nem nyújtott be nemzeti reformprogramot, ugyanis a program a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét fogja képezni.

               (10)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Hollandiára vonatkozó 2022. évi országjelentést.
                  11
                Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása, valamint az új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívások kezelése terén Hollandia által elért eredményeket. A jelentés értékelte továbbá a Hollandia által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (11)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Hollandia vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette.
                  12
                A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandia esetében makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Az országot sebezhetővé teszi különösen a magánszektor magas adósságszintje és a jelentős folyófizetésimérleg-többlet, amelynek országhatárokon átívelő hatása is van.

               (12)A Tanács a 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Hollandiát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Hollandia – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Hollandia államháztartási hiánya a 2020. évi 3,7 %-ról 2021-ben 2,5 %-ra csökkent. Hollandia költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan mind 2020-ban, mind 2021-ben 3,3 %-ot képviseltek. A Hollandia által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 52,1 %-ának felelt meg.

               (13)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,6 %-kal, 2023-ban pedig 1,7 %-kal nő. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló reál-GDP-növekedéssel számol: 2022-ben 3,3 %-kal, 2023-ban pedig 1,6 %-kal. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 2,5 %-ának megfelelő szinten marad, 2023-ban pedig a GDP 2,3 %-ára csökken. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 53,1 %-ra, majd 2023-ban 52,7 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 2,7 %-ának, és 2023-ra 2,1 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez magasabb a 2022. évi stabilitási programban foglalt 2022. évi hiány-előrejelzésnél, elsősorban azért, mert a program csak részben tartalmazta a magas energiaárak miatt elfogadott intézkedéseket, és valamivel alacsonyabb a 2023. évinél, elsősorban a bruttó állóeszköz-felhalmozásnak és az egyéb kiadásoknak a Bizottság által várt alacsonyabb szintje miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 51,4 %-kal, 2023-ban pedig 50,9 %-kal. A különbség a nominális GDP-re vonatkozó eltérő előrejelzésnek tudható be.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,5 %-ra tehető.

               (14)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 3,4 %-ról 2022-ben a GDP 0,9 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,7 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig megszüntetésre kerülnek.
                  13
                Ezek az intézkedések elsősorban a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket és az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egyike, nevezetesen az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklése nem célzott. A költségvetési hiányt emellett szintén befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban egyaránt a GDP 0,1 %-át fogják kitenni, valamint a védelmi kiadások miatti megnövekedett költségek, amelyek 2023-ban a GDP 0,1 %-ának fognak megfelelni.
                  14

               (15)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Hollandia
                  15
                2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – folytassa a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Hollandia – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Hollandia 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –2,6 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető.
                  16
                A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva változatlan marad.
                  17
                A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,0 százalékpontnak megfelelő, tehát semleges hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra.
                  18
                Hollandia ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 2,0 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,7 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), miközben várhatóan – más intézkedések mellett – az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére és a megújuló forrásból előállított energia támogatására irányuló újabb éghajlat-politikai intézkedések a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben, az oktatás területén hozott intézkedések (átképzés, tanárképzés) pedig a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékben szintén hozzájárulnak a folyó kiadás nettó növekedéshez.

               (17)A Bizottság a 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +0,5 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít.
                  19
                A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-hez viszonyítva változatlan marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra.
                  20
                Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,0 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,7 %-a).

               (18)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: a hiány 2024-ben a GDP 2,5 %-ára csökken, 2025-ben azonban a GDP 2,9 %-ára nő. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések bizonyos további költségvetési konszolidációs intézkedéseket is feltételeznek, amelyek pontos definiálása még nem történt meg. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan nőni fog: 2024-ben 53,1 %-ra, majd 2025-ben 54,4 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

               (19)A torz lakáspiaci viszonyok hozzájárulnak a lakásárak gyors emelkedéséhez és a háztartások jelentős eladósodásához, ezen keresztül pedig ahhoz, hogy gazdasági sokkhatások idején a háztartások kiszolgáltatott helyzetbe kerülhetnek. A lakásárak 2021-ben jelentősen megugrottak (az éves növekedési ütem 15 % volt), és egyre több jel mutat arra, hogy a piac túlárazza a lakásokat, ami növeli a kockázatokat és a sebezhetőségeket. Annak ellenére, hogy fokozatosan csökkentik a jelzáloghitelek törlesztőkamatainak levonhatóságát az adóból, a csökkentés csak részleges, és a jelzáloghitel-törlesztés adókedvezményei továbbra is nagyvonalúak. Ez a viszonylag magas értékarányos hitelplafonokkal együtt erősen az eladósodás felé hajtja a háztartásokat. A magánbérlakások piaca ugyanakkor továbbra is szűk és fejletlen. A bérlakáspiacon a jól működő középszegmens hiánya arra ösztönzi a háztartásokat, hogy a lakásbérlés helyett inkább vásároljanak, ami elősegíti a magas jövedelemarányos eladósodottságot és a pénzügyi sebezhetőséget. A torz lakáspiaci viszonyokat a kínálati oldal merev volta is erősíti. A viszonylag rugalmatlan lakáskínálat növeli annak kockázatát, hogy a lakások megfizethetőbbé tételére irányuló szakpolitikai törekvések a kereslet ösztönzésén keresztül végső soron további árnövekedést idéznek elő, és ezáltal a szóban forgó szakpolitikák eredeti céljait ássák alá.

               (20)Miközben a nyugdíjrendszer jól teljesít a nyugdíjak megfelelősége és a költségvetési fenntarthatóság szempontjából, a foglalkoztatói nyugdíjrendszerben (második pillér) hiányosságok mutatkoznak a nemzedékek közötti szolidaritás, a nyugdíjjogosultságok átláthatósága és a rugalmasság terén. A második pilléres nyugdíjjárulékok magasak, és potenciálisan jelentős kiigazítást igényelnének a nyugdíjalapok mérlegének egyensúlyba hozásához. A nagy összegű kötelező megtakarítások a folyó fizetési mérleg többletét is növelik. A nyugdíjrendszer reformja reziliensebbé tehetné a nyugdíjalapokat a sokkhatásokkal szemben. A nyugdíjreform általános elveiről 2019-ben elfogadott keretmegállapodás nyomán a kormány és a szociális partnerek 2020 júniusában megegyeztek a második pilléres szerződések új rendszeréről. A tervezett reform összességében a nyugdíjrendszer legfontosabb sebezhetőségeit igyekszik orvosolni. A megállapodás szerinti nyugdíjreform végrehajtását célzó jogalkotási intézkedéseket a holland parlament várhatóan 2022 folyamán megvitatja és elfogadja. Ezt követően a legfontosabb kihívás a reform maradéktalan végrehajtása lesz, amely alapos nyomon követést igényel majd.

               (21)Hollandia 2021. december 22-én, 2021. december 23-án és 2022. március 22-én benyújtotta a kohéziós politika programozási dokumentumait.
                  21
                A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Hollandiának a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (22)A rugalmas foglalkoztatás aránya továbbra is magas, és a munkaerőpiac jelentős részét teszi ki Hollandiában. Ez növeli a munkaerőpiac szegmentációjának veszélyét. E foglalkoztatási formák igénybevételét jelentősen befolyásolják intézményi tényezők és nemzeti szakpolitikai választások, például az adóügyi megítélés eltérései (az alkalmazottat nem foglalkoztató önfoglalkoztatók esetében), a társadalombiztosítási jogosultságok rendszere és a munkavállalói védelem szabályai. Ezek az egymástól eltérő hatások és intézményi tényezők komoly pénzügyi (ellen)ösztönzést jelentenek, és – különösen a munkaerőpiac peremén – torz viszonyokat eredményeznek. A Covid19-világjárvány szintén ráirányította a figyelmet a szegmentált munkaerőpiachoz és az egyes csoportok hátrányos foglalkoztatási és szociális helyzetéhez társuló kockázatokra, valamint azokra a jelentős kihívásokra, amelyekkel az – igen gyakran elégtelen betegségi, rokkantsági, munkanélküliségi és öregségi biztosítással rendelkező – önfoglalkoztatók szembesülnek a megfelelő szociális védelemhez való hozzáférés terén. Emellett további, az önfoglalkoztatók munkavégzésre irányuló jogviszonyának minősítésére vonatkozó előírások egyértelműbbé tételét és az alkalmazandó szabályok betartatását célzó intézkedésekkel elősegíthető lenne a színlelt önfoglalkoztatás eseteinek csökkentése.

               (23)A munkaerőhiány tovább nőtt, és a gazdaság általános helyreállásával és a munkaerő iránti kereslet növekedésével számos ágazatban még általánosabbá vált. A munkaerőpiaci előrejelzések szerint a szűk munkaerőpiac a jövőben is megmarad, különösen az oktatásban, az egészségügyben, a műszaki munkakörökben és az informatikai ágazatban. Rövid távon nagyon nagy munkaerőhiány várható az építőiparban is. Tartani kell attól, hogy a szűk munkaerőpiac akadálya lesz a zöld és a digitális átálláshoz szükséges nagy beruházások végrehajtásának. Ugyanakkor léteznek kihasználatlan vagy nem eléggé kihasznált munkaerőpiaci lehetőségek, különösen a migráns hátterű munkavállalók alacsonyabb foglalkoztatási rátáját és a részmunkaidős foglalkoztatás nagymértékű jelenlétét tekintve. Tovább mérséklődhetne a munkaerőhiány és csökkenhetne a bérek és a nyugdíjak terén a nemek között fennálló átlagos egyenlőtlenség, ha a részmunkaidőben foglalkoztatottak (sokan közülük nők – 2021-ben a munkahellyel rendelkező nők 62,5 %-a dolgozott részmunkaidőben) ösztönzést kapnának a ledolgozott munkaóraszám növelésére. Az inaktív (azaz sem nem dolgozó, sem nem állást kereső) személyek, a hosszú távon munkanélküliek és a munkaerőpiac peremére szorultak célzott és igényre szabott intézkedésekkel történő aktivizálása és tovább- vagy átképzése segíthetne enyhíteni a munkaerő- és a szakemberhiányt, egyúttal pedig előmozdíthatná az esélyegyenlőség és az aktív befogadás ügyét.

               (24)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (25)Az ország nagymértékben függ a fosszilis tüzelőanyagoktól. A 2020. évi adatok szerint az oroszországi fosszilis tüzelőanyagoktól való függés a szén (54 %) és a nyersolaj (26 %) esetében az uniós átlaggal azonos mértékű, a földgáz esetében pedig az alatt van (30 % kontra 44 %).
                  22
                Az ország energiaszerkezetén belül a kőolaj (39 % kontra 33 %) és a földgáz (44 % kontra 24 %) részaránya nagyobb az uniós átlagnál, a széné pedig kisebb (6 % kontra 11 %). A fosszilis tüzelőanyagok szerepe összességében csökkenthető lenne a megújuló energiaforrások és a villamos energia hasznosítására irányuló beruházások növelésével, az infrastruktúra szűk keresztmetszeteinek megszüntetésével és az energiahatékonyság ösztönzésével. Az EU által 2030-ra kitűzött megújulóenergia-célértékek teljesítéséhez elengedhetetlen az ez irányú erőfeszítések növelése. Hollandia 2020-ban az ötödik legrosszabb teljesítményt nyújtotta a tagállamok között a megújuló energiaforrásokból előállított energiának a teljes bruttó energiafogyasztáson belüli részarányát tekintve, és azon tagállamok közé tartozott, amelyek 2020-ban a legtávolabb voltak a 2030-as céloktól. A megújuló energiaforrások szerepének növelése, valamint a megújuló forrásból előállított energiának az előállítás helyétől a fogyasztás helyére való eljuttatásához szükséges hálózati kapacitás növelése további beruházásokat tesz szükségessé. Különösen fontos a hálózat kapacitásának bővítése, hiszen 2021-ben tovább nőttek a villamosenergia-hálózat kapacitáskorlátai, ami késésekhez vezetett a megújulóenergia-projektek megvalósításában. A megújuló energiaforrások hasznosításával kapcsolatos közigazgatási eljárásokat tovább lehetne egyszerűsíteni és karcsúsítani. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Emellett az energiahatékonyság növelése költséghatékony módja a szén-dioxid-kibocsátás és a – részben Oroszországból származó – fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének. Ezzel összefüggésben kihasználatlan lehetőségek rejlenek az épületek esetében az épületkorszerűsítésben, illetve a hőszivattyúk és a távfűtés alkalmazásának bővítésében, az energiaintenzív iparágak esetében pedig a villamos energia és a tiszta energia szerepének növelésében. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Hollandia megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (26)A közlekedési infrastruktúrára irányuló további beruházások segíthetnek a szűk keresztmetszetek megszüntetésében és a fenntartható mobilitás támogatásában. A vasúti és a közúti infrastruktúra túlzsúfolt. A hollandiai vasúthálózat kihasználtsága a legnagyobb Európában. Az országos vasúthálózat kapacitásának növelése érdekében Hollandiában jelenleg folyamatban van az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer kiépítése. Becslések szerint 2019-ben a közúti forgalomtorlódások, bár valamivel az európai átlag alatt voltak, Hollandia éves GDP-jének 4 %-ával megegyező összeget emésztettek fel. A hollandiai közlekedési csomópontok (rotterdami kikötő, Schiphol repülőtér) fontossága miatt a fenntartható mobilitással összefüggő infrastruktúra-fejlesztési beruházások kedvező tovagyűrűző hatást fejthetnek ki az egységes piacon, és tovább csökkenthetik az ország nagy kőolajfüggőségét (39 % az energiaszerkezeten belül 2020-ban).

               (27)A túlzott mértékű nitrogénlerakódások károsítják a környezetet, és hátráltatják az építőipari és a mezőgazdasági tevékenységet. A nitrogéntöbblet négyszerese az uniós átlagnak, a hektáronkénti ammóniakibocsátás pedig a legmagasabb Európában. A nitrogénlerakódás túlságosan nagy ahhoz, hogy elérhetők legyenek a biológiai sokféleség területén kitűzött célok, miközben a vízminőséget is rontja, olyannyira, hogy Hollandia nem képes megfelelni a nitrátirányelv küszöbértékeinek. Az Államtanács egy 2019-es ítéletéből fakadóan a holland kormánynak intézkedéseket kell hoznia a Natura 2000 területeken tapasztalható nitrogénlerakódás csökkentésére. A nitrogénlerakódás további csökkentéséhez fenntarthatóbbá kell tenni mezőgazdaságot, ami jelentős beruházásokat igényel. A nitrogénlerakódás 45 %-a a mezőgazdaságból, konkrétan az intenzív állattartásból származik. Az EU tagállamai között Hollandiában a legnagyobb az állatállomány-sűrűség.

               (28)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Hollandia a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Hollandia igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (29)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  23
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (30)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Hollandia esetében ezt különösen az alábbi 1. és 3. ajánlás tükrözi.

               (31)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 4. ajánlás tükrözi. Az 1. ajánlás hozzájárul az euróövezetre vonatkozó ajánlások, köztük különösen az euróövezetre vonatkozó első ajánlás végrehajtásához is. Az 1. és a 4. ajánlásban említett költségvetés-politikai és más szakpolitikai intézkedések hozzájárulnak többek között a nagy folyófizetésimérleg-többlethez kapcsolódó egyensúlyhiányok kezeléséhez. Az 1. ajánlás szerinti intézkedések emellett a magánszektor nagy adósságából fakadó egyensúlytalanságok kezelését is elősegítik,

               AJÁNLJA, hogy Hollandia 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát. Egyebek mellett a magánbérlakás-ágazat fejlesztésével és lakáskínálat-növelő intézkedésekkel csökkentse a háztartások adósságvállalási kedvét és a lakáspiaci torzulásokat. Iktassa törvénybe és hajtsa végre a 2019. és a 2020. évi megállapodások szerinti nyugdíjreformot.

               2.A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programok végrehajtásának megkezdése céljából gyorsan zárja le a programozási dokumentumokról a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat.

               3.Javítsa az alkalmazottat nem foglalkoztató önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelemhez való hozzáférését, kezelje a színlelt önfoglalkoztatás jelenségét, és csökkentse a rugalmas vagy részmunkaidős foglalkoztatás ösztönzőit. Kezelje a munkaerő- és a szakemberhiányt különösen az egészségügyben, az oktatásban, a digitális és a műszaki munkakörökben és az építőiparban, egyebek mellett azzal, hogy mozgósítja a nagy arányú részmunkaidős foglalkoztatásból és a migráns hátterű munkavállalók alacsonyabb foglalkoztatási rátájából adódó kihasználatlan munkaerőpiaci potenciált. Erősítse meg a tovább- és az átképzési lehetőségeket különösen a munkaerőpiac peremére szorultak és az inaktívak számára.

               4.Csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függőséget, ennek érdekében – különösen a hálózati infrastruktúrára irányuló kiegészítő beruházások és az engedélyezési eljárások további egyszerűsítése révén – gyorsítsa fel a megújuló energiaforrások szerepének növelését, különösen az épületek vonatkozásában javítsa az energiahatékonyságot, továbbá gyorsítsa fel a fenntartható közlekedésre és a fenntartható mezőgazdaságra irányuló beruházásokat.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021. március 3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (9)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (10)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022. március 2., COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        SWD(2022) 621 final.

                     (12)

                        SWD(2022) 636 final.

                     (13)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (14)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (15)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Hollandia 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 88. o.).

                     (16)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (17)

                        A Bizottság lineáris kiadási profilon alapuló előrejelzései. A Bizottság még nem kapta meg Hollandia helyreállítási és rezilienciaépítési tervét.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,5 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak. Emögött részben az éghajlat-politika végrehajtásához a települések rendelkezésére bocsátott beruházási források, valamint az ifjúságra fordított többletfinanszírozás állnak.

                     (19)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (20)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,4 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak. Emögött részben az éghajlat-politika végrehajtásához a települések rendelkezésére bocsátott beruházási források, valamint az ifjúságra fordított többletfinanszírozás állnak.

                     (21)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

                     (22)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Hollandia esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is.

                     (23)

                        A véleményt a Tanács az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján alkotta.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 602 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Belgium 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 602 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Belgium 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet
                  3
                alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Belgiumot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  4
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  5
               . A 2021. március 3-i közleményében
                  6
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  7
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  8
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  9
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. április 30-án Belgium az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  10
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Belgium kielégítő módon teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban meghatározott releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Belgium az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül, 2022. április 30-án benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Belgium által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Belgiumra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  11
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Belgium által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Belgium általi végrehajtását. Az elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az Ukrajna elleni orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított.. A jelentés értékelte továbbá a Belgium által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Belgium költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, az államadósság pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és az ország nem felelt meg az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A jelentés megállapította, hogy sem a hiányra, sem az adósságra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság az összes releváns tényező értékelése során úgy ítélte meg, hogy az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés túlságosan megterhelő, előreütemezett költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, amely veszélyeztetné a növekedést. Következésképpen a Bizottság szerint a jelenlegi kivételes gazdasági körülmények között nem várható el az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés. A Bizottság – bejelentésének megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Belgiumot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Belgium – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Belgium államháztartási hiánya 2021-ben a 2020. évi 9,0 %-ról 2021-ben 5,5 %-ra csökkent. Belgium költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 4,4 %-ról 2021-ben 2,9 %-ra csökkentek. A Belgium által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020 és 2021 közötti időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, és azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések; e diszkrecionális intézkedések főként a minimálnyugdíjak és az egészségügyi ágazat béreinek tartós emeléséből álltak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 108,2 %-ának felelt meg.

               (14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,0 %-kal, 2023-ban pedig 1,9 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 2,0 %-os, 2023-ra pedig 1,6 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, ami nagyrészt azzal magyarázható, hogy a 2022. évi stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági előrejelzések zárónapja megelőzte az Oroszország által Ukrajna ellen indított háború kezdetét. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,2 %-ára, 2023-ban pedig 3,6 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági aktivitás erőteljes növekedését és a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés megszüntetését tükrözi. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan (igen kis mértékben) 108,0 %-ra mérséklődik, majd 2023-ban 108,8 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 5,0 %-ának, és 2023-ra 4,4 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. 2022-ben ez összhangban van a 2022. évi stabilitási programban előre jelzett hiánnyal, annak ellenére, hogy a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében szereplő makrogazdasági forgatókönyv kedvezőtlenebb, mivel a 2022. évi stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzések figyelembe veszik azt a technikai korrekciót, amely tükrözi az Oroszország által Ukrajna ellen indított háború (kizárólag) 2022. évi következményeinek költségvetési hatását. 2023-ra a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése magasabb államháztartási hiányt vetít előre, főként a kedvezőtlenebb makrogazdasági forgatókönyv és a program későbbi évei vonatkozásában még meg nem határozott intézkedések miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben nagyjából hasonló, 107,5 %-os lesz, ugyanakkor 2023-ra alacsonyabb, 107,6 %-os mértéket vetít előre, ami azt tükrözi, hogy a 2022. évi stabilitási program a GDP-deflátor kisebb mértékű növekedésével számol.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,4 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Belgium potenciális növekedését.

               (15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,9 %-ról 2022-ben a GDP 0,4 %-ára csökkennek. A 2022. évi költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-emelkedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,5 %-át, 2023-ban pedig 0 %-át fogják kitenni
                  12
               . Ezek az intézkedések főként a háztartásoknak nyújtott egyösszegű transzferekből és az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentéséből állnak. Ezeket az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, és 2022-re vonatkoznak. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az intézkedések némelyike nem célzott, nevezetesen a háztartások energiafogyasztásához nyújtott általános támogatás, valamint a gázra és a villamos energiára vonatkozó héakulcsoknak és a benzin jövedéki adójának csökkentése. A költségvetési hiányt emellett befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint mind 2022-ben, mind pedig 2023-ban a GDP 0,1 %-át fogják kitenni
                  13
               , valamint a védelmi kiadások megnövekedett költségei (2022-ben a GDP 0,1 %-a).

               (16)2021. június 18-án a Tanács azt az ajánlást fogalmazta meg Belgium
                  14
                részére, hogy 2022-ben fordítsa a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, egyúttal folytasson prudens költségvetési politikát. Továbbá tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Belgium – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               (17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Belgium 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-ben támogató, a GDP –2,4 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető
                  15
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Belgium továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez képest GDP-arányosan 0,2 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben semleges hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  16
               . Belgium tehát a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 2,1 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi következményeinek kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,5 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a). Emellett az államháztartási kiadásoknak a közszférabeli bérek és a szociális juttatások automatikus indexálásából, valamint kisebb mértékben az áruk és szolgáltatások magasabb kormányzati fogyasztásából eredő növekedése az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nemzeti finanszírozású (nettó) elsődleges folyó kiadások expanzív hatásához. A Bizottság előrejelzése szerint ezeket az intézkedéseket és a magasabb kiadások mozgatórugóit nem ellensúlyozzák teljes mértékben más intézkedések.

               (18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 0,0 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  17
               . Belgium az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz képest stabil marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  18
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint nagyjából semleges, 0,1 százalékpontos hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárakat kezelő intézkedések fokozatos megszüntetésének hatását (a GDP 0,5 %-a).

               (19)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 3,4 %-ára, 2025-ben pedig 2,7 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2025-ben a GDP 3 %-a alá csökken. Ezek az előrejelzések az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően kidolgozott makrogazdasági forgatókönyvön alapulnak, és a program későbbi éveiben még meg nem határozott intézkedéseket, nevezetesen 2023 és 2025 között a GDP 0,8 %-át kitevő úgynevezett „rugalmas költségvetési erőfeszítést” feltételeznek. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan nőni fog: 2024-ben  109,7 %-ra, majd 2025-ben 110,1 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon magasnak tűnnek.

               (20)Változatlan politika mellett a népesség gyors elöregedése várhatóan tovább fogja súlyosbítani az idős korral összefüggő kiadások államháztartásra gyakorolt hatását. Az idősödésről szóló 2021. évi jelentés előrejelzése szerint 2040-re GDP-arányosan 3,6 százalékponttal, 2070-re pedig 5,4 százalékponttal nőnek az elöregedéssel kapcsolatos kiadások, főként a nyugdíjkiadások és a tartós ápolás-gondozásra fordított kiadások miatt. Helyreállítási és rezilienciaépítési tervében Belgium kötelezettséget vállalt a nyugdíjreform végrehajtására, többek között a rendszer pénzügyi és társadalmi fenntarthatóságának javítása, valamint a különböző nyugdíjrendszerek közötti konvergencia előmozdítása érdekében. Ami a tartós ápolás-gondozást illeti, Belgium kiadásai már 2019-ben is a legmagasabbak közé tartoztak az EU-ban
                  19
               ; e kiadások 2030-ra várhatóan további 14 %-kal, 2070-re pedig GDP-arányosan 2,2 százalékponttal emelkednek. A bentlakásos gondozásban részesülő személyek egynegyedét érintő, szükségtelen vagy túl korai intézményesítés elkerülése és késleltetése érdekében – a különböző gondozási megoldások költséghatékony alkalmazásának javítására irányuló – reformok kezdődtek, bár jelentős regionális különbségek figyelhetők meg. A Covid19-válság megakasztotta a tervezett költségmegtakarítási intézkedések végrehajtását. Ez arra enged következtetni, hogy lehet még mozgástér a túlzott intézményesítettség további csökkentésére, ugyanakkor meg kell erősíteni a minőségi otthoni ápolási-gondozási szolgáltatások igénybevételét, és meg kell szüntetni azokat a pénzügyi akadályokat, amelyek korlátozzák a legkiszolgáltatottabb csoportok hozzáférését e szolgáltatásokhoz. A reformok gyors és ambiciózus végrehajtása segítené a fenntarthatósággal kapcsolatos aggályok megválaszolását.

               (21)A belga adórendszert a munka magas adóterhe, viszonylag magas adókulcsok és szűk adósávok jellemzik. Ez korlátozza az adórendszer valódi progresszivitását, és tovább gyengíti a munkaerőpiaci részvételt. Míg a 2016. évi adóreform csökkentette a munka adóterhét a legalacsonyabb keresetűek esetében, az adóék az átlagbért kereső munkavállalók esetében továbbra is a legmagasabb az EU-ban. A munkát terhelő magas adók visszavethetik az egész életen át tartó tanulásban való részvételt is. Emellett a munkanélküli ellátási rendszer egyes jellemzői alááshatják az álláskeresők munkavállalási ösztönzőit, és csökkenthetik az aktivizálási politikák hatékonyságát. A szociális támogatás összetettsége, valamint a munkából származó jövedelem és a szociális ellátások ötvözésének korlátozott lehetőségei szintén a munkavállalás ellen ható tényezőként hathatnak, különösen az alacsony kereseti potenciállal rendelkezők esetében. Ezen túlmenően, részben a magas adókulcsok ellensúlyozása érdekében az adóalapokat számos mentesség, levonás és kedvezményes adómérték erodálja, rontva a hatékonyságot, és torzulásokat előidézve. Az adórendszer egyes jellemzői hozzájárulnak a beruházási döntések torzulásához, és bizonyos eszközökbe történő túlzott mértékű beruházáshoz vezetnek. Például az ingatlanbérleti díjakat aluladóztatják, a másodlagos lakóhelyek tekintetében nyújtott lakáshitelek kamatai pedig levonhatók az adóból. Emellett a megtakarításokra irányuló adókedvezmények, valamint a hosszú távú megtakarításokra és nyugdíjrendszerekre vonatkozó adószabályok merev kialakítása akadályozza a jobb tőkeallokációt. Az értékpapírszámlákra vonatkozóan 2021 februárjában bevezetett adó szintén visszaveti a pénzügyi eszközökbe való befektetést. Emellett a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának csökkentésével és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő beruházások ösztönzésével további lehetőségek állnak rendelkezésre a környezetvédelmi adók fejlesztése terén. Például a fűtésre használt fosszilis tüzelőanyagokra (pl. gázolaj, földgáz) kivetett, a villamos energiához képest alacsony jövedéki adók felülvizsgálata ösztönözné a csekély szén-dioxid-kibocsátású fűtési megoldásokba való beruházásokat. A forgalmi torlódások kezelésére olyan szakpolitikai lehetőségeket is fel lehetne használni, mint például a magángépjárművekre vonatkozó útdíj bevezetése (hasonlóan, mint a tehergépjárművek esetében) megfelelő tömegközlekedési alternatívák biztosítása mellett, mivel a forgalmi dugókban töltött órák átlagos éves száma a legmagasabbak között van az EU-ban. Ez hozzájárulhat a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez is. A munkát terhelő adóktól való elmozdulásnak és az adóalap kiszélesítésének az ötvözése méltányosabbá teheti az adórendszert, fellendítheti a foglalkoztatást és előmozdíthatja a szociális és környezetvédelmi célkitűzések elérését.

               (22)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek segítenek a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Belgiumnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások egészének vagy jelentős részének, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásoknak a kezelésében. Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve várhatóan hozzá fog járulni a releváns országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások jelentős részének kezeléséhez. A közkiadások minőségének és hatékonyságának javítása érdekében Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve magában foglalja a kiadások felülvizsgálatának szisztematikus integrálását valamennyi kormányzati szint költségvetés-tervezési ciklusába. Figyelembe véve a növekvő állami nyugdíjkiadásokat, a terv magában foglal egy nyugdíjreformot, amelynek célja többek között a nyugdíjrendszer pénzügyi és társadalmi fenntarthatóságának javítása. A belga helyreállítási és rezilienciaépítési terv több olyan intézkedést is tartalmaz, amelyek célja a munkaerőpiaci kihívások kezelése, valamint a kiszolgáltatott csoportok, például a migráns háttérrel rendelkezők, a nők, a fiatalok, a fogyatékossággal élő személyek és a digitális kirekesztés kockázatának kitett személyek társadalmi és munkaerőpiaci integrációjának megerősítése. A terv értelmében Belgium biztosítja az 5G kiépítését. A terv tartalmazza a vállalati gépjárművekre kivetett adó reformját is, amelynek célja a vállalati gépjárműflották teljes körű villamosítása.

               (23)Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. Belgiumban az éghajlat-politikai célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 49,6 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 26,6 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű végrehajtása – a vonatkozó mérföldkövekkel és célokkal összhangban – segíteni fogja Belgiumot abban, hogy rezilienciájának erősítése mellett gyorsan kilábaljon a Covid19-válság következményeiből. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (24)Belgium még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és a kohéziós politikákra vonatkozó egyéb egyéb programozási dokumentumait
                  20
               . A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Belgiumnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (25)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon felül Belgium számos további kihívással szembesül munkaerőpiaca és oktatási rendszere kapcsán. A betöltetlen álláshelyek rekordszintű belgiumi aránya azt mutatja, hogy a munkáltatók egyre nehezebben tudnak megfelelő készségekkel rendelkező munkavállalókat alkalmazni. A munkaerőhiány valamennyi készségszintet érinti, és számos ágazatban tartósan fennáll, ideértve az információs és kommunikációs technológiákat, az oktatást, az ápolási-gondozási ágazatot és az építőipart. Különösen kevés a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) területén végzettek száma, mind a szakképzési programokban felső középfokú végzettséget szerzők, mind pedig a felsőfokú végzettséggel rendelkezők körében. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérések a felnőttoktatásban való alacsony részvétellel is magyarázhatók, különösen az alacsony képzettségűek esetében, akik számára a továbbképzés jobb foglalkoztatási lehetőségeket kínálhat. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerint egyéni tanulási számlákat és egyéni tanulási jogokat dolgoznak ki a munkavállalók számára. A képzési célú aktív munkaerőpiaci politikákra fordított kiadások aránya azonban korlátozott, és az álláskeresőknek csak kis – jóllehet növekedést mutató – hányada vesz részt hiányszakmákhoz kapcsolódó képzésekben. A munkaerőhiány és a készségkereslet és -kínálat közötti eltérések problémájának kezelése kulcsfontosságú eszköz a digitális transzformáció elősegítéséhez és a zöld átállás lehetővé tételéhez, valamint a foglalkoztatásra és a készségekre vonatkozó, 2030-as kiemelt uniós célok eléréséhez.

               (26)Ami a munkaerőhiányt és a készségkereslet és -kínálat közötti eltéréseket illeti, különösen az oktatási rendszer teljesítményével és inkluzivitásával kapcsolatban merülnek fel aggályok, többek között az oktatásra fordított magas közkiadások fényében
                  21
               . Az oktatási eredmények közötti szakadék, amely az egyik legnagyobb az EU-ban, szorosan összefügg a diákok társadalmi-gazdasági és migráns hátterével, és egyenlőtlenségekhez vezet az oktatásban. A fogyatékossággal élő fiatal felnőttek több mint egyharmada nem fejezi be a középfokú tanulmányait. Emellett 2019-ben a diákoknak csupán 6,2 %-a vett részt munkaalapú tanulásban Belgiumban, ami jóval elmarad az uniós átlagtól (29 %). A szakképzési rendszerek munkaerőpiaci relevanciájának növelése különösen indokolt a Belgiumi Francia Közösségben, mivel a 10 legnépszerűbb felső középfokú szakképzési lehetőség közül mindössze 3 készít fel olyan foglalkozások betöltésére, amelyek esetében munkaerőhiány tapasztalható. Összességében elmondható, hogy Belgiumban továbbra is aggodalomra ad okot a szakképzés mint kiválósági pálya vonzereje, amit az is tükröz, hogy a lakosság nagy része negatívan vélekedik a szakképzésről. A tanári szakma megerősítése hozzájárulna a tanárok megtartásához, és csökkentené a képzett tanárok növekvő hiányát. Ez különösen nagy kihívást jelent a hátrányos helyzetű iskolák számára, ami azzal a veszéllyel jár, hogy tovább nőnek az oktatási rendszer meglévő egyenlőtlenségei. A már meghozott intézkedéseken túlmenően a tanári szakma vonzereje javulna jobb alapképzés és folyamatos szakmai fejlődés biztosításával, valamint rugalmasabb és vonzóbb karrierlehetőségek kialakításával.

               (27)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (28)Belgium bruttó belföldi energiafogyasztásának mintegy 70 %-át fosszilis tüzelőanyagok behozatala fedezi. A 2020. évi adatok szerint az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függőség 30 %-os a nyersolaj esetében (a teljes behozatalon belül), meghaladva az EU-27 átlagát (26 %), és viszonylag alacsonyabb a földgáz (7 %, szemben az EU 44 %-ával) és a szén (39 % kontra 54 %) esetében
                  22
               . Az ország energiaszerkezetén belül a kőolaj (a bruttó belföldi felhasználás 39 %-a kontra 33 %-a) és a földgáz (30 % kontra 24 %) részaránya nagyobb az uniós átlagnál, a széné pedig kisebb (5 % kontra 11 %). Az atomenergia részaránya az energiaszerkezetben a bruttó belföldi fogyasztás 16 %-át teszi ki. 2020-ban a megújuló energia a végső energiafogyasztásnak csupán 13 %-át tette ki. Belgiumnak további jelentős lépéseket kell tennie a megújuló energiaforrások fejlesztésének felgyorsítása érdekében, hogy előrelépést érjen el a 2050-re teljesítendő klímasemlegességi célkitűzés felé, és csökkentse az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét. A szárazföldi szélenergia-projektek fejlesztését és a villamosenergia-hálózat ehhez kapcsolódó bővítését azonban súlyosan hátráltatják az építési engedélyek kiadásánál tapasztalható jelentős késedelmek, amelyek mindenekelőtt a számos ismétlődő és hosszadalmas fellebbezési eljárásnak tudhatók be. Az összes (szövetségi, regionális, helyi) kormányzati szint közötti összhang biztosítása a belga megújulóenergia-célok elérésére irányuló célkitűzések és stratégia vonatkozásában egyértelműbb keretet biztosítana a beruházók számára, csökkentené a fellebbezések számát, felgyorsítaná a megújuló energiaforrások bevezetését és a kapcsolódó hálózat megerősítését. Ezen túlmenően az engedélyezést megkönnyítené a fellebbviteli szervek kapacitásának megerősítése, a fellebbezési eljárások hosszának és az egymást követő fellebbezések valószínűségének csökkentésére irányuló további intézkedések elfogadása, a repülőterek, radarok és katonai övezetek környékén fennálló korlátozások enyhítése, valamint (a szélerőművektől való) minimális távolságra vonatkozó követelmények aktualizálása. Az olyan területi tervezés bevezetése, amely figyelembe veszi a területek erőforrás-potenciálját és a települések nagyobb arányú részvételét a megújulóenergia-termelési projektekben, növelheti az elfogadást a helyi lakosok körében. A tetőre szerelt szolárpanelekben rejlő lehetőségeket (mind a kis, mind a nagy méretű létesítmények esetében) jobban ki lehetne aknázni olyan keretfeltételek elfogadásával, amelyek kiszámíthatók és megfelelőek az energia-önellátás, az energiamegosztás és a keresletoldali válasz ösztönzésére. Annak figyelembevételéhez, hogy a villamosenergia-hálózatban megnövekedett az ingadozó jellegű energiaforrások aránya, a hálózatot meg kell erősíteni és intelligensebbé kell tenni. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk.

               (29)Az energiahatékonyság további növelésére és az energiafogyasztás, a kibocsátások és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló további eszközök közé tartoznak a hidrogén-értékláncba történő beruházások, az energetikai felújítások, valamint az épületek dekarbonizációja. Ez azt jelenti, hogy a támogatásokat az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fűtési források felé irányítják át, és az új épületek esetében bevezetik az olajtüzelésű kazánok vagy gázkazánok létesítésére vonatkozó regionális tilalmakat, vagy felgyorsítják azok bevezetését. A más tüzelőanyagokra történő átállást elősegíti majd az energiafogyasztás csökkenése és az energiahatékonyság fokozott javítása (a mélyrehatóbb felújítások ösztönzésével), mely folyamatok a más tüzelőanyagokra történő átállással párhuzamosan zajlanak. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Belgium megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek. A közlekedés területén Belgiumban a kőolajfogyasztás nagy részét a személygépkocsi-használat magas aránya teszi ki. Az „aktív mobilitás” (például a kerékpározás, a megosztott mobilitás) és a tömegközlekedés használatának előmozdítása – többek között a tömegközlekedési szolgáltatások javítása révén – hozzájárulna a személygépkocsik használatának és a kapcsolódó kőolajfogyasztásnak a csökkentéséhez.

               (30)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Belgium a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Belgium igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (31)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  23
                az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (32)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Belgium esetében ezt különösen az alábbi 1., 2. és 3. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA , hogy Belgium 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítson prudens költségvetési politikát, különösen azáltal, hogy a tagállami finanszírozású folyó kiadás növekedését a potenciális kibocsátás középtávú növekedése alatt tartja, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. 2023 után folytasson olyan költségvetési politikát, amely fokozatos konszolidáció, beruházások és reformok segítségével biztosítja középtávon a prudens költségvetési pozíció elérését, a hiteles és fokozatos adósságcsökkentést, valamint a költségvetési fenntarthatóságot. Kezelje prioritásként a tartós ápolás-gondozás költségvetési fenntarthatóságát javító reformokat, többek között a különböző gondozási létesítmények költséghatékony használatának előmozdítása révén. Az adóterheknek a munkáról való elmozdítása, valamint az adó- és szociális ellátórendszer egyszerűsítése révén reformálja meg az adózási és ellátási rendszereket a munkavállalás ellen ható tényezők csökkentése érdekében. Csökkentse az adókiadásokat és tegye beruházássemlegesebbé az adórendszert.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. július 13-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

               3.Kezelje a munkaerőhiányt és a készségkereslet és -kínálat közötti eltéréseket, különösen az oktatási és képzési rendszer teljesítményének és inkluzivitásának javításával, a szakképzés minőségének és munkaerőpiaci relevanciájának javításával, valamint a tanárok számára rugalmasabb és vonzóbb karrierlehetőségek és képzés kialakításával.

               4.Mérsékelje a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függést az alábbiak révén: az energiahatékonyság javítása és az épületekben a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése, a tömegközlekedés használatának és kínálatának előmozdítása, valamint a megújuló energiaforrások alkalmazásának és a kapcsolódó hálózati infrastruktúra kiépítésének felgyorsítása az engedélyezési eljárások további egyszerűsítése révén, többek között a fellebbezési eljárások hosszának csökkentésével és a napenergia-létesítményekbe történő beruházások fellendítését célzó keretfeltételek elfogadásával.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020. március 20., COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (8)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. július 13.) Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 10161 2021 INIT; ST 10161 2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 602 final.

                     (12)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (13)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan fokozatosan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Belgium 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 1. o.).

                     (15)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (16)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak.

                     (17)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (18)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint semleges hatást gyakorolnak.

                     (19)

                        Európai Bizottság (2021): The 2021 Ageing Report. Economic and budgetary projections for the EU 28 Member States (2019–2070) (Az idősödésről szóló 2021. évi jelentés: az EU tagállamaira vonatkozó gazdasági és költségvetési előrejelzések) (2019–2070), Institutional Paper 148. sz.

                     (20)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (21)

                        OECD – 2018. évi PISA-felmérés eredményei, 1. kötet.

                     (22)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz, a nyersolaj és a feketeszén teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Belgium esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.

                     (23)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.