               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 329 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Spanyolország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Spanyolország 2016. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Spanyolország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Spanyolország 2016. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2016. március 17–18-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást
                  7
                is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2016. február 18–19-én jóváhagyta, majd a Tanács 2016. március 8-án elfogadta. Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kapcsolatra, Spanyolországnak gondoskodnia kell az ajánlás teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Spanyolországra vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  8
               , amely értékelte a Spanyolország által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. március 8-án a Bizottság előterjesztette a részletes vizsgálat eredményeit.
                  9
                Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható. Mindenekelőtt mind az állami, mind a magánszektorban nagyarányú a külső és belső adósságállomány, ami a magas munkanélküliséggel összefüggésben változatlanul sebezhetőséget okoz. Különösen nagy szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek csökkentik a spanyol gazdaságra gyakorolt negatív hatások, illetve annak méretéből adódóan az onnan a gazdasági és monetáris unióra átgyűrűző negatív hatások kockázatát. A folyó fizetési mérleg javulása ellenére nem várható, hogy a nettó külső kötelezettségállomány rövid időn belül prudens szintre mérséklődne. A magánszektor hitelállomány-leépítése – részben a kedvező növekedési feltételek miatt – jól halad, de a hitelállomány-leépítési szükséglet nagy és az államadósság továbbra is magas. Sor került intézkedésekre a pénzügyi szektor, valamint a vállalati és magáncsődre vonatkozó keret terén, de további lépésekre van szükség az innováció és a szakképzettség, továbbá a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelés tekintetében.

               (3)Spanyolország 2016. április 29-én benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját, majd 2016. április 30-án 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  10
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (5)Spanyolország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. 2016. évi stabilitási programja alapján Spanyolország azt tervezi, hogy 2016-ban eléri a GDP 3,6 %-ának, majd 2017-ben 2,9 %-ának megfelelő mértékű államháztartási hiánycélt. A tervek szerint így a túlzott hiányt a Tanács által jelenleg ajánlottnál egy évvel később tudja megszüntetni, miután 2014-ben, valamint 2015-ben nem valósította meg a költségvetési intézkedéseket és az elsődleges célokat. Ezek a célok annak feltételezésén alapulnak, hogy a központi és regionális kormányzati szinteken teljes mértékben végrehajtják a 2016. március 9-i önálló bizottsági ajánlásra válaszul bejelentett, a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékű tartós megtakarításokat. A tervek szerint a hiány ezután tovább csökken és 2019-ben a GDP 1,6 %-a lesz. Mindazonáltal a tervek szerint a stabilitási program időtávjában nem valósul meg a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú cél. Mindenekelőtt az előrejelzés szerint az újraszámított strukturális egyenleg 2016-ban és 2017-ben csak kismértékben javul, a GDP körülbelül –2,5 %-ára, majd lassan csökken és 2019-ben a GDP –2,75 %-át éri el. A GDP-arányos államadósság 2015-ben csak csekély mértékben csökkent 99,2 %-ra, 2016-ban, valamint 2017-ben várhatóan némileg, majd a következő két évben erőteljesebben szűkül és 2019-ben – az elsődleges egyenleg többletbe fordulása mellett – a GDP 96 %-a lesz. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó – a független spanyol költségvetési hivatal (AIReF) által jóváhagyott – makrogazdasági forgatókönyv 2016 és 2017 tekintetében megalapozott, majd a későbbi évekre vonatkozóan némileg optimista. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2016-ban a GDP 3,9 %-ának, majd 2017-ben 3,1 %-ának megfelelő mértékű lesz, ami meghaladja a stabilitási programban szereplő elsődleges célokat. Az előrejelzés szerint tehát Spanyolország nem fogja megszüntetni a túlzott hiányt a Tanács által ajánlott 2016-os határidőig. A program hiánycéljaihoz kapcsolódó kockázatok főként a 2016. márciusi-áprilisi intézkedésekből eredő megtakarítások megvalósítását övező bizonytalanságokhoz kapcsolódnak. Mivel az előrejelzés szerint a strukturális hiány mindkét évben kismértékben nőni fog, a költségvetési erőfeszítés nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Spanyolország nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ezért további intézkedésekre van szükség a megfelelés 2016. és 2017. évi biztosításához.

               (6)Az 1467/97/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság rendszeresen felügyeli a Spanyolország által az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti utolsó tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedések végrehajtását: a Bizottság ezért azt ajánlja a Tanácsnak, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket a túlzott hiány esetén követendő eljárásban.

               (7)2012 óta Spanyolország költségvetési keretét megerősítették többek között az eltérések megelőzése és annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi kormányzati szint betartsa a hiányra, az adósságra és a kiadásokra vonatkozóan kitűzött céljait. Emellett az egészségügyre és a gyógyszerkészítményekre fordított kiadások növekedésének visszafogása érdekében 2015 közepén elfogadták a keret regionális szintű (önkéntes alapon történő) alkalmazására vonatkozó szabályt, továbbá 2015 novemberében a kormány és a gyógyszeripar megállapodást írt alá a gyógyszerkiadások racionalizálásának előmozdításáról. Ennek ellenére 2015-ben a legtöbb régió, valamint a társadalombiztosítási ágazat jelentős mértékben elmaradt a belső költségvetési célok teljesítésétől. A központi, regionális és helyi kormányzati alszektorok nem tartották be a stabilitási törvénybe foglalt kiadási szabályt, és a gyógyszerkészítményekre fordított kiadások – mindenekelőtt a kórházakban – tovább emelkedtek, még az hepatitis C elleni új kezelések hatásának figyelembevétele nélkül is.

               (8)Spanyolország jól teljesít a közbeszerzések terén, ami a jogszabályok minőségét és a felülvizsgálati eljárások rendelkezésre állását illeti. Intézkedések történtek a közbeszerzés racionalizálására, mindenekelőtt közös közbeszerzési mechanizmusok révén. Mindazonáltal a közbeszerzés végrehajtása terén különbségek vannak a közigazgatási szervezetek között és az elégtelen ellenőrzési mechanizmusok gátolják a közbeszerzési szabályok megfelelő alkalmazását. Az utóbbi években az uniós közbeszerzési szabályok feltételezett megsértésével kapcsolatosan a Bizottság tudomására jutott esetek száma viszonylag magas. Emellett a spanyol számvevőszék rámutatott néhány hiányosságra, például a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás gyakori alkalmazására, a szerződések ismétlődő módosítására, a szerződések kisebb szerződésekre való felosztására, valamint arra, hogy egyes ajánlattételi dokumentumok és közigazgatási döntések nem kellően pontosak és egyértelműek.

               (9)Spanyolország jelentős haladást ért el a pénzügyi szektor szerkezetátalakítása terén. A takarékpénztárak irányításának megerősítésére és a banki alapítványok ellenőrző részesedésének csökkentésére vonatkozó törvényt végrehajtották. Jól halad az állami támogatásban részesülő bankok szerkezetátalakítását célzó tervek végrehajtása. A spanyol nemzeti bank módosította a hitelintézetekre vonatkozó hatályos számviteli szabályozást és elfogadta a Spanyol Eszközkezelő Társaságra (SAREB) vonatkozó új keretet. Ez az új keret lehetővé teszi a SAREB számára az értékvesztések megfelelő kezelését, és hozzájárul ahhoz, hogy hitelállomány-leépítési politikáját hiteles piaci feltételezésekhez igazítsa.

               (10)Az elmúlt években végrehajtott munkaerő-piaci reformok eredményeként a foglalkoztatás jobban reagál a növekedésre, és helyreállt a munkahelyteremtés, amelyet alátámaszt a nagyobb rugalmasság és a bérek további mérséklődése. A kollektív megállapodások felerősítették ezt a tendenciát, amihez hozzájárult a 2015 júniusában aláírt szakmaközi megállapodás is. Az általános foglalkoztatás közelmúltbeli növekedése főként a határozott idejű munkaszerződéseknek köszönhető, bár lassan növekszik az újonnan megkötött határozatlan idejű szerződések száma is. Mindazonáltal még mindig korlátozott az új tartós foglalkoztatásra irányuló ösztönzők alkalmazása, és a határozott időre felvett munkavállalók aránya változatlanul az egyik legmagasabb az Unióban, valamint továbbra is korlátozottak a lehetőségek arra, hogy a határozott időre felvett munkavállalók szerződéseit határozatlan idejűre változtassák. A rövid időtartamú határozott idejű szerződések korlátozzák a humántőkébe való befektetésre irányuló ösztönzőket és akadályozzák a termelékenység növekedését. Bár gyorsan csökken a munkanélküliség, különösen a fiatalok körében még mindig magas, és átlagos időtartama növekszik. A folyamatosan nagyarányú tartós munkanélküliség arra utal, hogy a munkanélküliséggel összefüggő kockázatok állandósultak, ami hátrányosan befolyásolja a munka- és szociális feltételeket. A tartósan munkanélküliek csaknem 60 %-a alacsony képzettségű, ami megfelelő aktív és passzív munkaerő-piaci és képzési politikákat tesz szükségessé, hogy meg lehessen szüntetni a mindent átható strukturális munkaerőhiányt és meg lehessen akadályozni e csoport készségeinek elértéktelenedését. A munkaadók továbbra is csekély szerepet kapnak a képzési programok kialakítása során.

               (11)Az aktivizálás és az aktív munkaerő-piaci intézkedések eredményessége nagyrészt attól függ, hogy a foglalkoztatási szolgálatok képesek-e a kedvezményezettek számára személyre szabott támogatást kialakítani és kínálni. Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák közelmúltbeli reformjainak végrehajtása lassan halad előre, és továbbra sem elegendő az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitása ahhoz, hogy eredményes személyre szabott tanácsadást és álláskeresési támogatást nyújtsanak. A regionális állami foglalkoztatási szolgálatok és a magán munkaközvetítő ügynökségek közötti együttműködés továbbra is korlátozott. Emellett régiónként eltérő a foglalkoztatási és a szociális szolgálatok közötti együttműködés, és ez akadályozza az összehangolt segítségnyújtást a munkaerőpiacon különösen kevés eséllyel indulók, mindenekelőtt a minimumjövedelemben részesülő kedvezményezettek esetében. A regionális jövedelemtámogatási rendszerek jelentősen eltérnek, ami a teljesítésre vonatkozó megállapodásokat, a támogathatósági feltételeket, a hatókört és a megfelelőséget illeti, miközben a szociális juttatások transzferének nehézségei akadályozzák az interregionális foglalkoztatási mobilitást. Emellett meglehetősen kevés információ áll rendelkezésre a minimumjövedelem-rendszerből a foglalkoztatásba való átmenetről. Spanyolországban jelenleg folyik a nemzeti és regionális jövedelemtámogatási rendszerek nemzeti és regionális szintekre kiterjedő feltérképezése. Bár sor került néhány intézkedés bevezetésére, a szegénység visszaszorítását célzó családi és lakhatási juttatások hatékonysága korlátozott, és a megfelelő és megfizethető gyermekgondozás és tartós ápolás-gondozás hiánya mindenekelőtt a nők munkavállalását gátolja.

               (12)Spanyolországra 2008 óta jellemző a foglalkoztatás ágazati összetételének egyre gyorsabb változása, ami összekapcsolódott a strukturális munkaerőhiány fokozódásával. Az alacsony általános készségszint megnehezíti a nagyobb hozzáadott értéket jelentő tevékenységek felé való átmenetet és akadályozza a termelékenység növekedését. Bár a felsőfokú végzettségűek aránya magas, a készségkínálat nem igazodik megfelelő mértékben a munkaerő-piaci igényekhez, és a felsőfokú végzettségűek foglalkoztathatóságának aránya a legalacsonyabbak között van az Unióban, jelentős hányaduk pedig olyan munkát végez, amely nem igényel felsőfokú végzettséget. Emellett továbbra is gyenge az egyetemek és a vállalkozások közötti együttműködés, annak ellenére, hogy az elmúlt öt évben volt némi javulás részben azon ösztönzőknek köszönhetően, hogy az egyetemek irányító testületeiben erősödjön a vállalkozói szféra képviselete. A szorosabb együttműködést akadályozza a tudományos szakemberek csekély mobilitása, az egyetemek irányítási rendszerének rugalmatlansága és a kutatási eredmények átadásával foglalkozó irodák (Oficinas de transferencia de resultados de investigación) működését hátráltató adminisztratív akadályok.

               (13)Spanyolországban a kutatási és innovációs politika számos kihívással szembesül. A köz- és a magánszektorbeli kutatás közötti kölcsönhatás gyenge. Spanyolország K+F-intenzitása (a GDP-re vetített K+F-kiadások) és innovációs teljesítménye az innovatív vállalkozások viszonylag alacsony számával és az állami kutatás, valamint a vállalkozások közötti együttműködés korlátozott ösztönzésével összefüggésben folyamatosan csökken. Spanyolország a legtöbb üzleti innovációs mutató tekintetében alulteljesít. Ami a magánszektor K+F-beruházásait illeti, különösen nagy a különbség a K+F-kiadások intenzitása tekintetében az Unió egészéhez viszonyítva (Spanyolországban 0,6 %, az Unió egészében pedig 1,3 %). A kockázati tőke – elsősorban az induló szakaszban – továbbra sem játszik jelentős szerepet Spanyolországban. A K+F-politikák koordinációja gyenge, aminek következtében az innovációs tevékenységek előmozdítását és a tudomány, valamint a vállalkozások együttműködésének megerősítését célzó testületek és programok regionális szinten széttagoltak, és ez komoly kihívást jelent a vállalkozások, különösen a kisvállalkozások számára. A vállalkozások innovációs tevékenységekben való csekély részvétele az innovációbarát keretfeltételek és ösztönzők hiányára utalhat. Az Európai Kutatási Térséggel és Innovációval Foglalkozó Bizottság (ERAC) által a spanyol kutatási és innovációs rendszerre vonatkozóan 2014-ben elvégzett szakértői értékelés rámutatott arra, hogy a sikeres állami kutatási rendszerek többségére a spanyolországinál magasabb fokú értékelés és elszámoltathatóság jellemző. Így például a K+F-tevékenységekre fordított állami finanszírozás elosztása az egyetemeken és az állami kutatóintézetekben általában nem a teljesítményen alapul, aminek következtében nincsenek ösztönzők a kutatási eredmények minőségének és relevanciájának javítására.

               (14)A gazdaság tartósan alacsony termelékenysége részben a spanyol vállalkozások átlagosan kis méretével magyarázható. A vállalkozások növekedése a humántőke, az innováció, a technológia, a finanszírozáshoz és a hatékony igazságügyhöz való hozzáférés javításával együtt hozzájárulhat az összesített termelékenység előmozdításához. 2015-ben az üzleti beruházások erősödtek a dinamikus keresleti feltételeknek, az alacsony hitelfelvételi költségeknek, továbbá annak köszönhetően, hogy folytatódott a vállalati szféra és a lakosság anyagi helyzetének javulása. Spanyolország számos intézkedést tett a vállalkozások növekedésének elősegítése érdekében. Például a vállalkozásfinanszírozásra vonatkozóan nemrég elfogadott törvény várhatóan megkönnyíti a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést. Emellett kötelezővé vált az új jogszabályok kkv-kra gyakorolt esetleges hatásának előzetes értékelése. Mindazonáltal a vállalkozásindításhoz és egyes gazdasági tevékenységek megkezdéséhez szükséges idő és engedélyek száma változatlanul viszonylag magas.

               (15)A szabályozói gyakorlatok, többek között a vállalkozások engedélyezése terén a spanyol régiók között jelentkező jelentős különbségek korlátozhatják a vállalkozások növekedési kapacitását. A piac egységességéről szóló törvény célja a gazdasági tevékenységhez való hozzáférés és annak gyakorlása akadályainak csökkentése a spanyol régiók egészében, továbbá a szabályozás javítása. E törvény jelentős hozzájárulhat a beruházások akadályainak megszüntetéséhez és a vállalkozások engedélyezésének, a vállalkozói műveleteknek és a vállalkozások növekedésének a megkönnyítéséhez. Mindazonáltal alkalmazásának harmadik évében a regionális kormányzatok körében lassan halad előre a végrehajtás. Hasonlóan, a kiskereskedelmi ágazat 2014. évi reformjából eredő előnyök kihasználása attól függ, hogy a regionális kormányzatok elfogadják-e a szükséges végrehajtási aktusokat. Emellett a szakmai szolgáltatások ágazatához való hozzáférés akadályainak megszüntetése valószínűleg javítani fogja az említett ágazat szolgáltatásait igénybe vevő egyéb ágazatok termelékenységét. A szolgáltatási irányelv spanyol törvényekbe való átültetésétől eltekintve, a projektek szakmai testületek általi hitelesítésének területén kívül nincs előrelépés a szabályozott szakmák és szakmai szövetségek szabályozási keretére irányuló horizontális reform terén. A korábbi nemzeti reformprogramokban tervezett reformot nem fogadták el. Ez a reform a következő célokat tűzte ki: a szakmai szervezeteknél való regisztrációhoz kötött szakmák körének meghatározása, a szakmai szervek átláthatóságának és elszámoltathatóságának megerősítése, az indokolatlanul korlátozott kör számára fenntartott tevékenységek megnyitása, a piac egységességének biztosítása a szakmai szolgáltatások piacára való belépés és az érintett szakmák gyakorlása tekintetében Spanyolországban.

               (16)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.

               (17)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  11
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (18)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Spanyolország 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2017-re biztosítsa a túlzott hiány tartós kiigazítását azáltal, hogy a szükséges strukturális intézkedések megtételével a költségvetési hiányt 2016-ban a GDP 3,7 %-ának, 2017-ben pedig 2,5 %-ának megfelelő mértékűre csökkenti, és a többletbevételeket a hiány és az adósság csökkentésére használja fel. Ez összhangban van a strukturális egyenlegben elérendő, 2016-ban a GDP 0,25 %-ának, 2017-ben pedig 0,5 %-ának megfelelő mértékű javulással. Érvényesítse valamennyi kormányzati szinten a költségvetési keretre vonatkozó törvényben meghatározott eszközöket. A kormányzati szinteken erősítse meg a közbeszerzés ellenőrzési mechanizmusait és a közbeszerzési politikák összehangolását.

               2.A személyre szabott támogatást előtérbe helyezve és a képzési intézkedéseket megerősítve tegyen további intézkedéseket a munkaerő-piaci integráció javítása érdekében. Fokozza a regionális foglalkoztatási szolgálatok kapacitását és erősítse együttműködésüket a szociális szolgálatokkal. Kezelje a minimumjövedelem-rendszerek közötti szakadékokat és eltéréseket, továbbá javítsa a családtámogatási rendszereket, ideértve a minőségi gyermekgondozáshoz és a tartós ápoláshoz-gondozáshoz való hozzáférést.

               3.Tegyen további intézkedéseket a felsőoktatás munkaerő-piaci relevanciájának javítása céljából, többek között az egyetemek, vállalkozások és kutatószervezetek közötti együttműködésre irányuló ösztönzők biztosításával. Növelje az állami kutatási testületek és az egyetemek teljesítményalapú finanszírozását, és mozdítsa elő a magánszektor K+F-beruházásait.

               4.Gyorsítsa fel a piac egységességéről szóló törvény végrehajtását regionális szinten. Biztosítsa a kiskereskedelmi ágazatra vonatkozóan elfogadott reformintézkedések autonóm régiók általi végrehajtását. Fogadja el a szakmai szolgáltatások és szövetségek tervezett reformját.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM (2015) 690 final.

                     (6)
                  COM (2015) 691 final.

                     (7)
                  COM (2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 78 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 333 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Ciprus 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Ciprus 2016. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Ciprus 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Ciprus 2016. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)Ciprus 2016. március 31-ig makrogazdasági kiigazítási programot hajtott végre a 2013/463/EU tanácsi végrehajtási határozat
                  5
                1. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Ezért a 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                12. cikke alapján Ciprus a program időtartamára mentesült a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterére vonatkozóan meghatározott monitoring és értékelés alól. A program lezárását követően Ciprus teljes mértékben visszakerült az európai szemeszter keretébe.

               (2)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  7
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2016. március 17–18-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  8
               , amelyben jelezte, hogy Ciprus értékelésére a makrogazdasági kiigazítási program befejezését követően, a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében kerül sor. Szintén 2015. november 26-án a Bizottság ajánlást fogadott el az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásról
                  9
               . Ezt az ajánlást az Európai Tanács 2016. február 18–19-én jóváhagyta, a Tanács pedig 2016. március 8-án elfogadta. Ciprusnak – azon tagállamok egyikeként, amelyek pénzneme az euró, továbbá a gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros kapcsolódási pontokra való tekintettel – gondoskodnia kell az ajánlás teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról.

               (3)2016. április 7-én közzétették a Ciprusra vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  10
               , amely értékelte Ciprus gazdasági és társadalmi helyzetét, valamint a makrogazdasági kiigazítási programjának 2016. március 31-i lezárását követően jelentkező kihívásokat, valamint a Ciprus által tett előrelépéseket az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. április 7-én a Bizottság ismertette a részletes vizsgálat eredményeit.
                  11
                Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Ciprus esetében túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen az elengedhetetlen, hogy kezelje a magán- és a közszektor nagyfokú eladósodottsága és a magas külső adósságállomány formájában jelentkező nagymértékű egyensúlyhiányt, valamint a nemteljesítő hitelek magas szintjét.

               (4)Ciprus 2016. április 28-án benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját, majd 2016. május 13-án – a határidő lejárta után – 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  12
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (6)[A túlzotthiány-eljárás megszüntetését követően Ciprus a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van.] A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a középtávú költségvetési cél 2016-ban várhatóan teljesül. Ugyanakkor változatlan politika esetén 2017-ben fennáll a középtávú költségvetési céltól való bizonyos fokú eltérés kockázata. Ciprus strukturális egyenlege az előrejelzések szerint az átmeneti adósságszabály alapján megengedettnél nagyobb mértékben romlik. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Ciprus nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Tehát a megfelelés 2017-ben való biztosításához további intézkedésekre lesz szükség.

               (7)Ciprus a makrogazdasági kiigazítási programjának keretében jelentős költségvetési-strukturális reformokat hajtott végre. A költségvetés megállapítására vonatkozó eljárások, az adott év során történő költségvetési kiigazítás feltételei és a kötelezettségvállalások ellenőrzésével foglalkozó tisztviselők feladatai tekintetében a másodlagos jogszabályok közül néhány még elfogadásra vár. A közszektorra továbbra is a hatékonyság hiánya jellemző több területen. Kiemelendő, hogy az euroövezetben a legmagasabbak között szerepel a közigazgatás (GDP-arányos) bérköltsége, miközben a hatékonysági mutatók átlagosak, ami a mobilitás és a teljesítmény ösztönzőinek hiányára vezethető vissza. Az állam által nyújtott közüzemi szolgáltatásokat (távközlés, energia) magas árak jellemzik, és még most is viszonylag védve vannak a versenytől. A program keretében Ciprus az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának garantálása céljából kötelezettséget vállalt a közalkalmazottak béremeléseit korlátozó, kötelező mechanizmus elfogadására. Bár a jogszabálytervezetet már elkészítették és benyújtották a Képviselőháznak, elfogadása még várat magára. A program keretében a közszektor hatékonyságának javítása érdekében előterjesztették a közigazgatás horizontális reformját, az önkormányzati reform tervezetét, valamint az állami tulajdonban lévő vállalkozások irányításáról szóló új törvényt, ám ezeket még nem fogadták el.

               (8)A magánszektor adósságállománya továbbra is túlzott mértékű Cipruson. A hitelfelvevők és a hitelezők jogainak kiegyensúlyozása felé vezető fontos lépést jelent a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó keretek reformja, ugyanakkor hatékonyságuk javítása és alkalmazásuk kiterjesztése tekintetében van még tennivaló. E keretek működésében több olyan hiányosság tapasztalható, amelyek hátráltatják azt, hogy a magánszektor adósságállománya tartósan csökkenő pályára álljon, és gyorsabban csökkenjen a nemteljesítő hitelek szintje. Ez korlátozza a vállalkozók számára nyújtható újrakezdési lehetőségeket is. A magánszektor adósságának átstrukturálására vonatkozó megoldások továbbra is hiányosak Továbbá a fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályok hatékony végrehajtásához fontos elfogadni az összes szükséges bírósági szabályozást. A Fizetésképtelenségi Szolgálat teljes működőképességéhez szükséges biztosítani számára a megfelelő személyzetet, informatikai infrastruktúrát, valamint elegendő számú, megfelelő végzettséggel és működési engedéllyel rendelkező fizetésképtelenségi szakértőt. Ezenfelül az ügyhátralék elkerüléséhez és a vevői biztosítékok nyújtásához megbízható és gyors rendszereket kell kialakítani a tulajdoni lapok kiadására és a tulajdonjog átruházására, ezzel biztosítva a tulajdonjog megállapíthatóságát és elősegítve az ingatlanpiac iránti bizalom visszatérését.

               (9)Ciprus az igazságszolgáltatási rendszer működése tekintetében is kritikus kihívásokkal szembesül. A nem hatékony módon zajló bírósági eljárások és a korlátozott kapacitás jelentős késéseket okoz a bírósági ügyek feldolgozásában, és ez gátolja a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó keret működését, valamint általában véve gyengíti az üzleti környezetet. A polgári eljárásjog reformjának elmaradásával továbbra is lassú a bírósági határozatok feldolgozása és érvényesítése, valamint az ügyhátralék csökkentése.

               (10)Jelentős előrelépésekre került sor az átstrukturálásra és a ciprusi pénzügyi rendszer iránti bizalom helyreállítására vonatkozó program keretében. Ciprus számára azonban továbbra is kihívást jelent a normál reálgazdasági hitelezés helyreállítása és a nemteljesítő hitelek csökkentése – ez utóbbiak a háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott teljes hitelállomány 55 %-át teszik ki. A magas vállalati adósság csökkenti a vállalkozások versenyképességét és visszafogja beruházási és növekedési képességüket. Az életképes hitelfelvevők adósságának átstrukturálására irányuló banki erőfeszítések még nem vezettek kézzelfogható eredményekhez, és a bankok nemteljesítő kitettségükre vonatkozó tartalékképzése is csak viszonylag mérsékelt szinten áll. A szerződések érvényesítésével és a visszafizetési fegyelemmel kapcsolatos gyengeségek miatt nehezebb kezelni a stratégiai nemteljesítéseket és visszafogni a nemteljesítő hitelek kialakulását. Emellett a bankok – a hitelnyilvántartás létrejötte ellenére – csak korlátozott mértékben férnek hozzá a hitelfelvevők jövedelmére és eszközeire vonatkozó információkhoz.

               (11)Ciprus komoly eredményeket ért el a gazdasági recesszióból való kilábalás tekintetében, a beruházások szintje azonban továbbra is alacsony és a gazdaság növekedési potenciálja visszafogott.  A program keretében Ciprus a növekedésre vonatkozó cselekvési tervet fogadott el, amely a verseny javítására, az innovációs ösztönzők fokozására, valamint a beruházások megkönnyítésére irányul, az üzleti környezet átláthatóbbá és hatékonyabbá tétele, valamint az engedélyezési és jóváhagyási eljárások egyszerűsítése révén. A privatizációs terv végrehajtása és a nemzeti szabályozó hatóságok megerősítése a termelékenységet fokozó külföldi beruházások odavonzását célozza. Az induló vállalkozások és a kkv-k jelenleg nagyon korlátozott lehetőségekkel rendelkeznek a finanszírozáshoz jutás tekintetében, mivel a banki hitelfeltételek szigorúak, és nincsenek alternatív finanszírozási források. A finanszírozáshoz jutást az uniós eszközök – így az európai strukturális és beruházási alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap, és az uniós versenyképességi programok – irányításának koordinálatlansága is hátráltatja.

               (12)A munkaerőpiac 2015-ben kezdett fellendülni, de a munkanélküliség továbbra is magas. Különösen az ifjúsági és a tartós munkanélküliség ad okot aggodalomra. Sor került bizonyos lépésekre az aktív munkaerő-piaci intézkedések és az állami foglalkoztatási szolgálat tekintetében. Ez utóbbi azonban továbbra sem rendelkezik megfelelő kapacitással a szükségletek kielégítéséhez, a minőségi álláskeresési segítségnyújtás és tanácsadás biztosításához, valamint a nem regisztrált munkanélküliek eléréséhez. Az állami foglalkoztatási szolgálat adminisztratív kapacitásának megerősítésére – ezen belül a közvetlenül az ügyfelek szükségleteit ellátó tanácsadók szakosodásának elősegítésére, valamint számuk növelésére – irányuló terveket elhalasztották. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések eredményességét korlátozza, hogy a jelenlegi programok minőségét gyakorlatilag nem ellenőrzik.

               (13)A fiatalok szakoktatásban és szakképzésben való részvétele továbbra is alacsony, és az oktatásból jellemzően hiányzik a munkaadói szerepvállalás. Ugyanakkor ezzel kapcsolatban már folyamatban vannak az intézkedések, a szakoktatásra és szakképzésre vonatkozó stratégiával összhangban.

               (14)Cipruson nincsen egyetemes egészségügyi ellátás, és az egészségügyi rendszer nem biztosít megfelelő és hatékony hozzáférést az ellátáshoz. Az egészségügyi ellátás alacsony szintű közfinanszírozása mellett más uniós országokhoz képes lényegesen jelentősebbek a ki nem elégített igények, amelyben közrejátszanak mind a költségek, mind pedig a betegek által fizetett közvetlen térítések. Az erőforrás-hatékonyságon szintén lehetne javítani. A ciprusi egészségügyi rendszer megfelelőbbé és költséghatékonyabbá tétele szempontjából relevánsnak minősített, ám még elfogadásra váró intézkedések közé tartozik az állami kórházak autonómiájának erősítése és egy nemzeti egészségügyi rendszer kialakítása.

               (15)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ciprus gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. Értékelte Ciprus stabilitási programját és nemzeti reformprogramját is. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Ciprus fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az EU átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

               (16)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  13
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (17)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Ciprus nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Ciprus 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.A túlzott hiány kiigazítását követően tartsa tiszteletben a középtávú költségvetési célt 2016-ban és 2017-ben. 2016 végéig fogadja el a közszektorbeli bérek növekedését korlátozó kötelező mechanizmust. 2016 végéig fogadja el a közigazgatás átfogó reformját és az állami tulajdonban lévő vállalkozások irányításáról szóló törvényt, valamint hajtsa végre az önkormányzatok reformját. 2016 végéig fogadja el az új költségvetési keretet kiegészítő másodlagos jogszabályokat.

               2.2017 júniusáig számolja fel a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó keretek teljes körű végrehajtását hátráltató elemeket, és biztosítson megfelelő erőforrásokat a Fizetésképtelenségi Szolgálat számára. Biztosítson megbízható és gyors rendszereket a tulajdoni lapok kiadásához és az ingatlanok tulajdonjogának átruházásához. Fokozza a bírósági rendszer hatékonyságát és kapacitását. Hajtsa végre a polgári eljárásjog reformját.

               3.2016 végéig intézkedésekkel biztosítsa a nemteljesítő hitelek állományának csökkenését és a tartalékképzési célú biztosítékok pontos értékelését. A hitelnyilvántartás teljes működőképességének biztosítása érdekében bővítse a hitelezők számára elérhető információk körét.

               4.Számolja fel a beruházást gátló akadályokat, nevezetesen a növekedésre vonatkozó cselekvési terv végrehajtása, a privatizációs terv megvalósítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok megerősítése révén. Tegyen intézkedéseket a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz jutásának elősegítése érdekében.

               5.Fokozza az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitását és a tartósan munkanélküli személyek számára nyújtott szolgáltatásaikat; javítsa a nem regisztrált munkanélküliek elérését. Fogadjon el jogszabályokat a kórházi reform céljából, és tegyen lépéseket az egyetemes egészségügyi ellátás tervezett megvalósítása érdekében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  A Tanács 2013. szeptember 13-i 2013/463/EU végrehajtási határozata Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról és a 2013/236/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 250., 2013.9.20., 40. o.).

                     (6)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 472/2013/EU rendelete a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről (HL L 140., 2013.5.27., 1. o.).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 330 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Franciaország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Franciaország 2016. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Franciaország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Franciaország 2016. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az éves növekedési jelentés prioritásait az Európai Tanács 2016. március 17–18-án elfogadta. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Franciaországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló ajánlást
                  7
                is. Az ajánlást az Európai Tanács 2016. február 18–19-én jóváhagyta, majd a Tanács 2016. március 8-án elfogadta. Mivel Franciaország pénzneme ugyancsak az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unió gazdaságainak szoros összekapcsolódására, Franciaországnak gondoskodnia kell az ajánlás teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Franciaországra vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  8
               , amely értékelte a Franciaország által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. március 8-án a Bizottság bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit
                  9
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Franciaországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A növekedés és az infláció egyaránt alacsony szintje mellett Franciaország államadóssága magas és növekvő, amihez romló versenyképesség társul. A francia gazdaságra gyakorolt káros hatások és – a francia gazdaság méretéből adódóan – a gazdasági és monetáris uniót érintő negatív továbbgyűrűző hatások kockázata igen jelentős.

               (3)Franciaország 2016. április 29-én benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkében előírtaknak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  10
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (5)Franciaország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. A kormány a 2016. évi stabilitási program szerint a Tanács 2015. március 10-i ajánlásának megfelelően 2017-re tervezi kiigazítani a túlzott hiányt. Az államháztartási hiány a tervek szerint 2019-ig tovább csökken, a GDP 1,2 %-ára. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,4 %-ának megfelelő strukturális hiány – a tervek szerint 2018-ban fog megvalósulni. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 96,5 %-os csúcsértéken tetőzik, majd 2019-ben 93,3 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv lényegében megalapozott. Ugyanakkor 2017-től kezdődően a kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján az államháztartási hiány 2016-ban a GDP 3,4 %-a lesz, vagyis meg fog felelni a Tanács által ajánlott hiánycélnak. Az előrejelzés szerint azonban az államháztartási hiány 2017-ben – változatlan politikát feltételezve – a GDP 3,2 %-a lesz, ami veszélyezteti a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidő betartását. Az ajánlott költségvetési kiigazítás az előrejelzés szerint 2016-ban és 2017-ben nem fog teljesülni, mivel a Franciaország által követett konszolidációs stratégia elsősorban a ciklikus feltételek javulására és az alacsony kamatkörnyezetre, vagyis a hatóságok hatókörén kívül eső tényezőkre hagyatkozik, ami megfelelési kockázatokat teremt. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Franciaország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Következésképpen a túlzott hiány 2017-re megvalósítandó tartós kiigazítása érdekében további intézkedések szükségesek.

               (6)A franciaországi közkiadások szintje a legmagasabbak között van az EU-ban, és 2010 óta folyamatosan nő. Franciaország bejelentette, hogy 2015 és 2017 között minden államháztartási szintet érintve 50 milliárd EUR-val tervezi csökkenteni a közkiadásokat, de előfordulhat, hogy ez sem lesz elég a közkiadások jelentős csökkentéséhez. A terv hatékonyságát elősegítené, ha ismertetnék a kiadáscsökkentést alátámasztó intézkedéseket, és egyúttal biztosítanák, hogy a költségtakarékossági intézkedések figyelembe veszik a zéró körüli inflációt.

               (7)A kiadási ráta terv szerinti további csökkentése problémákba ütközhet, mivel a potenciálisan nagy megtakarítással kecsegtető területek azonosítása mindeddig sikertelen volt, a kiadások felülvizsgálata pedig igen szerény eredményekhez vezetett. Franciaország a lakásszektorban csaknem kétszer annyit költ, mint európai társai, de ez a lakhatási piacon nem hoz érzékelhetően jobb eredményeket. A helyi önkormányzatok központi kormányzattól származó támogatásainak tervezett csökkentése nem veszélyeztetné a helyi önkormányzatok beruházási kapacitását, ha a kiadások szigorúbb – főként a helyi önkormányzatok igazgatási költségeinek emelkedését visszafogó – kontrollját is megvalósítanák. A kiadások felülvizsgálata alkalmas eszköz lehetne az ilyen megtakarítási lehetőségek azonosításához. Emellett a helyi közigazgatás közelmúltbeli reformja közép- vagy hosszú távon a rendszer hatékonyságának fokozására is képesnek tűnik.

               (8)Az államháztartás kiadásainak több mint felét kitevő társadalombiztosítási kiadások növekedésének érdemi visszafogása nélkül rövid távon nem érhető el számottevő megtakarítás. A nyugdíjrendszer rövid és középtávon – különösen, ha kedvezőtlen makrogazdasági körülmények jönnek létre – hiánnyal szembesülhet. Emellett a korábbi nyugdíjreformok várhatóan csak 2025 után tudják majd csökkenteni a nyugdíjkiadási ráta jelenlegi magas szintjét. Franciaország 2016-ban és 2017-ben ambiciózus célszámoknak megfelelve kívánja korlátozni az egészségügyi kiadások növekedését. E célszámokat további erőfeszítésekkel kiegészítve közép- és hosszú távon is hatékonyságnövekedést tudna elérni.

               (9)A versenyképességet és a foglalkoztatást ösztönző 20 milliárd EUR nagyságrendű adókedvezmény és a munkáltatók által fizetett társadalombiztosítási járulékoknak a „felelősségvállalási és szolidaritási paktum” keretében tervezett további 10 milliárd EUR összegű csökkentése formájában szakpolitikai intézkedéseket hoztak a munkaerőköltség csökkentése és a vállalkozások nyereségességének növelése érdekében. Ezek az intézkedések a GDP 1,5 %-ának megfelelő mértékűek, és hozzájárulnak a munkát terhelő adóék tekintetében Franciaország és az euróövezet átlaga között mutatkozó különbség csökkentéséhez, de kialakításuk csökkentheti hatékonyságukat. Az említett költségcsökkentő intézkedések tervezett értékelésének eredményeképpen a jövőben e programokat úgy lehetne kialakítani, hogy az intézkedések hatékonysági célkitűzései is teljesüljenek. Az értékelés kiemelten foglalkozik az intézkedések bérképzésre és foglalkoztatásra gyakorolt hatásával.

               (10)A jelenlegi magas munkanélküliség mellett félő, hogy a minimálbér munkaerőköltsége gátolja az alacsony végzettségűek foglalkoztatását. A minimálbér a mediánbérhez képest magas, munkaerőköltségét a társadalombiztosítási járulékok alóli mentesség csökkenti. A minimálbér emelése minden munkavállalói kategória esetében kihat a bérigényekre, és béremelési nyomáshoz vezet. A minimálbér indexálása miatt az átlagbér és a minimálbér emelése között visszacsatolási spirál jön létre, ami a gazdasági helyzet romlása esetén késlelteti a bérek kiigazítását.

               (11)A közelmúltban bevezetett reformintézkedések csak korlátozott rugalmasságot biztosítottak a munkáltatóknak arra, hogy eltérjenek az ágazati szintű megállapodásoktól. Ez a foglalkoztatási feltételek minden vetületét érinti, ideértve a béreket, a munkaidőt, a felvételi és a munkafeltételeket, továbbá korlátozza a munkáltatók lehetőségeit a munkaerő-állomány igényeiknek megfelelő alakítására. A vállalatok egyes ágazatokban jelenleg nem képesek arra, hogy eseti alapon, a szociális partnerekkel folytatott tárgyalásokkal meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek mellett a munkaidő eltérhet az ágazati szintű megállapodástól. Az ágazati megállapodásoktól és az általános foglalkoztatási feltételektől vállalati szintű megállapodások útján való eltérés lehetőségét a szociális partnerekkel konzultálva elő lehetne segíteni.

               (12)A munkanélküliségi ráta 2015-ben 10,4 %-ra nőtt. A munkanélküliség az átlagnál magasabb a fiatalok, a nem uniós polgárok és az alacsonyabb végzettségűek között. A munkaerőpiac szerkezete jelentősen megosztott: a magasan képzett munkavállalók határozatlan idejű munkaszerződést kapnak, az alacsonyabb szakképzettséget igénylő állások egy része pedig egyre bizonytalanabbá válik. Az új munkaszerződések között az egy hónapnál rövidebb határozott idejű munkaszerződések aránya 2015-ben megközelítette a 70 %-ot. A munkaszerződésekre irányadó jog – különösen a határozatlan idejű munkaszerződések megszüntetésére vonatkozó keret – hozzájárulhat a munkaerőpiac fokozott szegmentációjához. A munkaerőpiac tartós pangása veszélyezteti az álláskeresési ellátások rendszerének fenntarthatóságát. 2016 februárjában a rendszer 2015. évi hiányát 4,5 milliárd EUR-ra, a 2016. évit 4,2 milliárd EUR-ra, a 2017. évit pedig 3,5 milliárd EUR-ra becsülték. Ezekkel együtt a rendszer 2015. évi 25,8 milliárd EUR-s adóssága 2016-ban 30,0 milliárd EUR-ra, 2017-ben pedig 33,6 milliárd EUR-ra fog emelkedni. Az ellátások számításakor rövid idejű, teljes munkaidős állások sorozatának betöltésével kedvezőbb helyzetbe lehet kerülni, mint egy részmunkaidős állás hosszú ideig tartó betöltésével, ami a munkáltatókat is olyan rövid idejű munkaszerződések kínálatára ösztönzi, amelyek munkához kötött járadékokkal egészíthetők ki. Emellett az álláskeresési ellátások rendszerének kialakítása – a jogosultsági feltételekkel és az ellátások degresszivitásával összefüggésben – gyengítheti a munkába való visszatérés ösztönzőit.

               (13)Az iskolából a munka világába való átlépés továbbra is kihívást jelent, főként a legalacsonyabb végzettséggel rendelkező fiatalok számára. A tanulószerződéses gyakorlati képzés az alacsony végzettségűek kategóriái kapcsán egyre kisebb szerephez jut, aminek okai az eltérő regionális stratégiákban és a rendszernek az új gazdasági igényekhez való igazodással kapcsolatos korlátozott kapacitásában keresendők. A munkanélküliek, kevésbé képzett munkavállalók és kkv-alkalmazottak képzési lehetőségei a folyamatban lévő, többek között az irányításra, az ösztönzőkre és a tanácsadásra irányuló szakképzési reformok és a munkanélküliekre vonatkozó új, célzott képzési terv ellenére továbbra is elégtelenek. A folyamatos szakképzésben részt vevő különböző szereplők közötti nem megfelelő együttműködés gátolja a hatékony erőforrás-elosztást. Az előkészítés alatt álló személyes tevékenységi számla elősegítheti a képzésekhez való hozzáférés kiegyensúlyozását.

               (14)A francia üzleti környezet továbbra is közepes minősítésű, különösen a kormányzati szabályozás tekintetében, ahol Franciaország nemzetközi összehasonlításban gyengén szerepel. Az egyszerűsítési program a terveknek megfelelően halad, de végrehajtása – különösen a vállalatokat érintő intézkedések tekintetében – egyenetlen, és számos területen vannak még hiányosságai.

               (15)A francia gazdaságban a többi tagállamhoz képest aránytalanul nagy a kisebb vállalkozások aránya, ami korlátozza termelékenységük szintjét. A mérettel kapcsolatos követelmények enyhítésére irányuló közelmúltbeli kezdeményezések korlátozott hatókörük vagy ideiglenes jellegük miatt várhatóan nem fogják jelentősen befolyásolni a cégek növekedését. Következésképpen a küszöbhatás továbbra is korlátozni fogja a francia vállalkozások növekedését.

               (16)A szolgáltatások versenye egyes ágazatokban javult, másokban viszont továbbra is korlátozott, például az üzleti szolgáltatások ágazatában, mivel itt a szolgáltatások jelentős részét nem érintették a közelmúltbeli reformok, és a hálózatos iparágakban. A szabályozott szakmák ágazatában a gazdasági tevékenységet számos belépési korlát, szabályozás és tarifa gátolja, ami csökkenti az e szolgáltatásokat igénybe vevő ágazatok termelékenységét. További problémát jelent az engedélyezési követelmények korlátozó alkalmazása.

               (17)Franciaország az innováció bőkezű állami támogatása ellenére továbbra is elmarad az innováció uniós élenjáróitól. Az elmúlt 15 évben elszaporodtak az innováció támogatására létrehozott, bizonytalan jövőjű állami programok, ami aggályokat ébreszt e programok átfogó koordinációja, következetessége és hatékonysága tekintetében. Ez különösen a kkv-kat érinti.

               (18)Az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya 2014-ben 45,9 %-on állt, amely az egyik legmagasabb érték az Unióban. Az általános adóteher folyamatosan nő, és összetétele nem segíti elő a gazdasági növekedést, mivel jelentős mértékben a termelési tényezőkre nehezedik, a fogyasztást azonban viszonylag kismértékben érinti. A vállalati adók 2014-ben mérsékelten csökkenni kezdtek, és Franciaország a környezetvédelmi adó terén megkezdte az uniós átlagtól való eltérés bezárását, de a héabevételek az alacsony adómértékek, a kedvezményes adómértékek elterjedt alkalmazása és a sok mentesség miatt a GDP arányában és a teljes adóbevételek százalékos arányában is alacsonyak. A vállalatokra kivetett szolidaritási különadó fokozatos kivezetésén túl még nem történtek konkrét lépések a társasági adó 28 %-os mértékének 2020-ig való, bejelentett csökkentése érdekében.

               (19)Az adórendszer nagyon összetett. A kis hatékonyságú, kevés vagy nulla bevételt generáló adónemek száma nagy, a személyi jövedelemadó rendszere pedig különösen összetett, és ezért jelentős igazgatási költségekkel jár. Annak ellenére, hogy a 2014–2019-re vonatkozó államháztartási kerettörvény bevezette az adókiadások rendszeres értékelésére és nyomon követésére vonatkozó előírást, az adókiadások 2016-ra előre jelzett csökkenése a több évi emelkedés után csak mérsékelt.

               (20)A magánberuházások akadályai összességében mérsékeltek, a legnagyobb problémát a magas szabályozói teher és a magas társasági adó jelenti. A beruházási környezetet az üzleti környezet javításával, a termelésre kivetett adók csökkentésével és az adórendszer egyszerűsítésével kívánják javítani. A francia vállalkozások költségalapú és nem költségalapú versenyképességének javítását célzó intézkedések mind alkalmasak a beruházási szint emelésére és a vállalkozások fizikai és humántőkébe való – termelékenységjavító – beruházásainak ösztönzésére. A hosszú távú növekedési potenciált az innovációs beruházások alacsony szintje is korlátozza.

               (21)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Franciaország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Franciaországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Mivel az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzásának erősítése érdekében a jövőbeli nemzeti döntések során az uniós szempontokra is tekintettel kell lenni, a Bizottság nemcsak azt vette figyelembe, hogy az intézkedések milyen jelentőséggel bírnak Franciaország költségvetési, valamint társadalom és gazdaságpolitikájának fenntarthatósága szempontjából, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

               (22)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  11
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (23)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

               AJÁNLJA, hogy Franciaország 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az előírt strukturális intézkedések meghozatala és az összes rendkívüli bevétel hiány- és adósságcsökkentésre való felhasználása révén 2017-re biztosítsa a túlzott hiány tartós kiigazítását. 2016 végéig részletezze a következő évekre tervezett kiadáscsökkentő intézkedéseket, és fokozza az erőfeszítéseket a kiadások felülvizsgálatából származó – a helyi önkormányzatok kiadásait is érintő – megtakarítások növelésére. A hatékonyságnövelés lehetőségeinek azonosítása érdekében az államháztartás minden alrendszerére kiterjedően készíttessen független értékeléseket a közpolitikákról.

               2.Biztosítsa a munkaerőköltség csökkentésének tartósságát, és hogy a minimálbér-fejlesztés összhangban legyen a munkahelyteremtéssel és a versenyképességgel. A munkajogi szabályozás reformja révén biztosítson több ösztönzőt a munkáltatóknak a határozatlan idejű foglalkoztatáshoz.

               3.Különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésnek és a szakképzésnek az alacsony szakképzettségű munkavállalókat előtérbe helyező reformjával javítsa az oktatás és a munkaerőpiac kapcsolatát. 2016 végéig tegyen intézkedéseket az álláskeresési ellátások rendszerének megújítása érdekében, hogy ismételten biztosítva legyen a rendszer költségvetési fenntarthatósága, és jobban ösztönözve legyen a munkába való visszatérés.

               4.Különösen az üzleti szolgáltatások és a szabályozott szakmák tekintetében távolítsa el a szolgáltatási ágazat tevékenységi akadályait. Tegyen lépéseket az innovációs támogatási programok egyszerűsítésére és hatékonyságuk javítására. 2016 végéig fokozza a vállalkozások növekedését gátló, mérettel összefüggő szabályozási kritériumok reformját, és az egyszerűsítési program végrehajtásával folytassa a vállalkozásokra vonatkozó adminisztratív, fiskális és számviteli szabályok egyszerűsítését.

               5.Hozzon intézkedéseket a termelésre rakodó adók és a társasági adó mértékének csökkentése érdekében, egyúttal – különösen a héa tekintetében – szélesítse a fogyasztási adók adóalapját. Szüntesse meg a kis hatékonyságú adókiadásokat és a kis vagy nulla bevételt generáló adónemeket, és 2016 végéig fogadja el a személyi jövedelemadó forrásadóvá alakításáról szóló törvényt.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 323 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Bulgária 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Bulgária 2016. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Bulgária 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Bulgária 2016. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az éves növekedési jelentés prioritásait az Európai Tanács 2016. március 17–18-án elfogadta. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Bulgáriát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Bulgáriára vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  7
               , amely értékelte a Bulgária által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. március 8-án a Bizottság elfogadta a részletes vizsgálat eredményeit ismertető közleményt
                  8
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Konkrétan a gazdaságot jellemzik a pénzügyi szektorban fennmaradt gyengeségek és a vállalatok nagyarányú eladósodottsága a munkanélküliség magas szintjével összefüggésben.

               (3)Bulgária 2016. április 15-én benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során kezelték. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkében előírtaknak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  9
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (5)Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2016. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti előre, hogy a GDP-arányos államháztartási egyenleg 2016-ban –1,9 %-ra, majd 2019-re fokozatosan –0,2 %-ra javul. A tervek szerint 2017-re sikerül elérni a középtávú költségvetési célt, vagyis a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt. A konvergenciaprogram értelmében a GDP-arányos államadósság várhatóan 2018-ban 31,8 %-on tetőzik, és 2019-re 30,8 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv enyhén optimista. Egyelőre nem kellően részletesen lettek meghatározva a 2017-es és későbbi tervezett hiánycélok támogatásához szükséges intézkedések. A Bizottság 2016-os tavaszi előrejelzése alapján változatlan politikák mellett 2016-ban és 2017-ben is fennáll a kockázata a középtávú költségvetési cél felé vezető kiigazítási pályától való mérsékelt eltérésnek. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Bulgária várhatóan nagyjából meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Mindazonáltal 2016-ban és 2017-ben egyaránt további intézkedésekre lesz szükség a megfelelés biztosításához.

               (6)Bulgária némi előrelépést ért el a tavalyi ajánlás megvalósítása terén, miszerint hatékonyabbá kell tennie az egészségügyi kiadásait, különösen azáltal, hogy nemzeti egészségügyi térképet hoz létre, amely lehetővé teszi az egészségügyi kiadásoknak a területi feltételekkel és a népesség szükségleteivel összhangban történő tervezését. A bolgár egészségügyi rendszer jelentős kihívásokkal néz szembe, ideértve a korlátozott hozzáférést, a finanszírozás alacsony szintjét és a kedvezőtlen egészségügyi mutatókat. Az árnyékgazdaság az adóbehajtás javítására irányuló közelmúltbeli erőfeszítések ellenére továbbra is jelentős, a közkiadásokat befolyásoló kihívás maradt. A be nem jelentett munkavégzés, ideértve a ténylegesnél alacsonyabbra bejelentett fizetéseket és a társadalombiztosítási költségek befizetése alóli kibújást, torzítja a munkaerőpiacot és csökkenti a költségvetési bevételeket.

               (7)A pénzügyi szektorban a gondatlan üzleti gyakorlatok a nem megfelelő felügyelettel párosulva olyan környezetet teremtettek, amelyben felhalmozódhatnak az egyensúlyhiányok. A banki, biztosítási és nyugdíjalap-ágazatok közelmúltban elindított átvilágításainak transzparens és a nemzetközi bevált gyakorlatnak megfelelő lefolytatása és a szükséges utóintézkedések meghozatala meg fogja erősíteni a pénzügyi szektorba vetett bizalmat. Továbbá a mind a banki, mind a nem banki ágazatokban a pénzügyi felügyelet fejlesztésére irányuló folyamatos erőfeszítések fontos szerepet fognak játszani a pénzügyi rendszer megerősítésében és a makrogazdasági fellendülésnek kedvező pénzügyi környezet kialakításában.

               (8)A munkaerőpiac némileg erőre kapott, ám a fennmaradó gyengeségek továbbra is hátráltatják a növekedést és korlátozzák a gazdaság alkalmazkodóképességét. A munkaerő-piaci kiigazítást hátráltatja a tartós munkanélküliség strukturális jellege, a gazdaságilag aktív népesség szűkülése és öregedése, az alacsony munkaerő-piaci részvétel és a készségkereslet és -kínálat közötti eltérések. Miközben a munkanélküliség fokozatosan javul, továbbra is maradnak fontos kihívások, például a tartósan munkanélküli személyek és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok tekintetében. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések nagyobb szerepet játszhatnának e csoportok munkaerőpiacra való belépésének segítésében. A szociális ellátásban részesülő emberek aktivizálását hátráltatja a különféle ellátást nyújtó ügynökségek és munkaerő-piaci integrációs szolgálatok töredezettsége és a köztük fennálló korlátozott együttműködés. Egy kísérleti projektben a foglalkoztatási és szociális támogatásokkal foglalkozó, a munkaügyi ügynökség és a szociális ellátó ügynökség szolgáltatásait egyesítő kijelölt központokat hoztak létre, ám még nem született döntés a projekt kiterjesztéséről a kísérleti fázis 2016 decemberi befejezését követően.

               (9)Noha a minimálbér továbbra is Bulgáriában a legalacsonyabb az EU-ban, jelentősen nőtt 2011 óta, a minimálbér megállapítására vonatkozó objektív feltételek hiánya pedig bizonytalansághoz vezet. Az e téren a kormány és a szociális partnerek által elvégzett munka ellenére Bulgáriában továbbra sincsenek a minimálbér megállapítására vonatkozó egyértelmű iránymutatások vagy átlátható feltételek, amelyek figyelembe vennék a minimálbér munkahelyteremtésre, szociális körülményekre és versenyképességre gyakorolt hatását.

               (10)Továbbra is nagyon magas Bulgáriában a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya és a jövedelmi egyenlőtlenségek szintje. A szegénység és a társadalmi kirekesztettség kezelését hátráltatják a romák munkaerő-piaci integrációja, az oktatásból a munka világába való átmenet elősegítése és a szociális, egészségügyi és munkaerő-piaci intézkedések kiterjedtségének és hatékonyságának javítása terén továbbra is fennálló nehézségek. Az általános minimáljövedelmi rendszer nagyon kevés segítséget nyújt, és kevés embert ér el. A juttatási szint a szegénységi küszöb alatt van, és nem igazodott az átlag- és a minimálbér terén az elmúlt években bekövetkezett fejleményekhez. A lefedettségre vonatkozó becslések azt mutatják, hogy a célzott kedvezményezettek jelentős része nem részesül juttatásokban. A célcsoportok jobb megközelítése úgy, hogy közben megmaradna a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás, segítene a szegénység csökkentésében.

               (11)Az oktatási rendszer kapacitása korlátozott a kiszolgáltatott csoportok befogadására és a tanulók releváns képességekre való megtanítására. A kiszolgáltatott csoportok – mint például a romák és a szegény családból származó tanulók – még mindig jelentős akadályokba ütköznek az oktatáshoz való hozzáférés, illetve tanulmányaik befejezése terén. A romák aránya az oktatás valamennyi szintjén jóval alacsonyabb a nem romákénál. A korai iskolaelhagyók aránya továbbra is növekszik, és különösen magas a vidéki térségekben és a kevésbé fejlett régiókban. A hátrányos helyzetű gyermekek kisgyermekkori nevelésben való részvételét gátló akadályok lebontása nélkülözhetetlen az oktatási mutatók javításához és a lemorzsolódás megelőzéséhez. A parlament 2015 szeptemberében elfogadta az iskola előtti és iskolai nevelésről szóló törvényt, amely fontos lépés volt az iskolarendszer átfogó reformja felé. A törvény végrehajtása a nem jogszabályi akadályok leküzdésére irányuló, a hátrányos helyzetű csoportok oktatásban való teljes körű részvételét célzó intézkedésekkel együtt várhatóan hosszú távon hozzá fog járulni a bolgár gazdasági növekedési potenciál és társadalmi kohézió javításához. Nő a felsőoktatásba beiratkozók, illetve ott végzők rátája, a frissdiplomások foglalkoztatási rátája pedig lassan kezd helyreállni, noha továbbra is jelentős mértékben az uniós átlag alatt marad.

               (12)A vállalati adósságok magas szintjéből és a hitelállomány-leépítés előtti akadályokból származó kockázatok jelentősek. A fizetésképtelenség jelenlegi keretszabályai kevés mozgásteret biztosítanak a hatékony adósságrendezési folyamathoz, és csak igen kis mértékben kezelik a vállalati adósságok magas szintjét. A vállalatok fizetésképtelenségi eljárásainak egyszerűsítésére irányuló reformok javíthatnák a hitelállomány-leépítést, és új hitelezéshez és beruházásokhoz vezethetnének.

               (13)A bolgár közbeszerzési rendszer továbbra is strukturális gyengeségektől szenved, ideértve a közbeszerzési eljárásokban jelentkező rendszerszintű szabálytalanságokat, az igazgatási kapacitások hiányát és a hiányos felügyeleti mechanizmusokat, amelyekhez hozzáadódnak a szisztematikus bírósági fellebbezések is, amelyek gyakran lassítják a kivitelezési munkákat. A e-közbeszerzésre való teljes átállás csak keveset haladt előre. A bolgár közbeszerzési rendszer hiányosságai a kifizetések megszakításához és pénzügyi korrekciókhoz vezettek az uniós finanszírozású programokban, és a szélesebb üzleti környezetet is befolyásolják.

               (14)Az instabil politikák és a legfontosabb közintézményeket, mint például a bírói kart övező bizalomhiány jelentős elrettentő erővel hatnak a bolgár gazdaságba irányuló befektetésekre. A közigazgatás és az egyes olyan ágazatok, mint a kutatás, az innováció és az energia reformjainak lassúsága hátráltatja a befektetési környezet javulását. Noha Bulgária elfogadott egy stratégia keretet közigazgatása megreformálására és modernizálására, a haladás lassú, és a végrehajtás gyakran elhalasztják késedelmet szenved. Az új jogszabályok esetében nincsenek rendszeresen hatásvizsgálatok, noha vannak a helyzet megváltoztatására irányuló erőfeszítések. A jogszabályi keretek gyakori változása bizonytalansághoz vezet, és kihat az üzleti környezetre. A korrupció továbbra is jelentős aggodalomra ad okot, és a nemzeti hatóságok válaszintézkedéseit továbbra is hátráltatják a gyenge és töredezett intézményi keretek. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében Bulgária számára ajánlásokat dolgoznak ki az igazságügyi reformra, valamint a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozóan. Mivel ezek a területek kulcsfontosságúak az átfogó üzleti környezet szempontjából, nem szerepelnek a Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban.

               (15)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

               (16)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és arról alkotott véleményét
                  10
                mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (17)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Bulgária 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.A középtávú költségvetési cél teljesítése érdekében 2016-ban és 2017-ben a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást érjen el. Javítsa az adóbehajtást, és tegyen intézkedéseket az informális gazdaság – ideértve a be nem jelentett munkavégzés – visszaszorítása érdekében.

               2.2016 végéig fejezze be a bankok eszközminőség-vizsgálatát és stressztesztjeit. 2016 végéig fejezze be a biztosítók mérlegvizsgálatát és stressztesztjeit és a magánnyugdíj-alapok eszközminőség-vizsgálatát. Tegye meg mindhárom ágazatban a szükséges nyomonkövetési intézkedéseket és folytassa a banki és nem banki felügyelet javítását.

               3.Erősítse meg és integrálja a szociális szolgálatokat és az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, különösen azokat, amelyek a tartósan munkanélküli személyeket és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat célozzák. Terjessze ki a hátrányos helyzetű csoportoknak – ideértve a romákat is – nyújtott minőségi oktatást. Javítsa az egészségügyi mutatókat és az egészségügyi rendszer hatékonyságát a hozzáférés és a finanszírozás javítása révén. A szociális partnerekkel konzultálva határozza meg a minimálbér-megállapításra vonatkozó iránymutatásokat és kritériumokat. Javítsa az általános minimáljövedelmi rendszer kiterjedtségét és megfelelőségét.

               4.
                     Reformálja meg a fizetésképtelenségi keretszabályokat, hogy felgyorsítsa a helyreállítási és szanálási eljárásokat, és javítsa azok hatásosságát és átláthatóságát. Növelje a bíróságok fizetésképtelenségi eljárásokkal kapcsolatos kapacitását. Erősítse meg a közbeszerzési ügynökség és a szerződéskötő hatóságok kapacitását, és javítsa a közbeszerzési eljárások menetét és ellenőrzését. Gyorsítsa fel az e-közbeszerzés bevezetését.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


                EURÓPAI
                BIZOTTSÁG
                                       Brüsszel, 2015.5.13.
                                       COM(2015) 274 final
                              Ajánlás
                     A TANÁCS AJÁNLÁSA
         Szlovákia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
   amelyben véleményezi Szlovákia 2015. évi stabilitási programját
HU                                                                 HU
 ---pagebreak---                                                  Ajánlás
                                        A TANÁCS AJÁNLÁSA
                          Szlovákia 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
                  amelyben véleményezi Szlovákia 2015. évi stabilitási programját
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
   (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
   felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és
   különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira3,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:
   (1)       Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020”
             elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a
             foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a
             kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség
             annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
             versenyképesség terén.
   (2)       A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és
             az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
             (2010–2014),         2010. október 21-én     pedig      elfogadta     a      tagállamok
             foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek
             együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak,
             hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.
   (3)       A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el Szlovákia 2014. évi nemzeti
             reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovákia 2014. évi aktualizált
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
   2
           COM(2015) 274.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HU                                                  2                                                HU
 ---pagebreak---         konvergenciaprogramját. A Bizottság 2014. november 28-án a 473/2013/EU
        rendeletnek4 megfelelően kiadta Szlovákia 2015-re vonatkozó költségvetésiterv-
        javaslatáról szóló véleményét5.
   (4)  A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést6, amely
        elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén
        2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a
        riasztási mechanizmus keretében készült jelentést7, amelyben Szlovákiát nem sorolta
        azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.
   (5)  Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához,
        a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát
        költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.
   (6)  A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Szlovákiára vonatkozó 2015. évi
        országjelentését8. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án
        elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Szlováki által elért eredményeket.
   (7)  2015. április 29-én Szlovákia benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és
        2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében
        a két program értékelésére egyidejűleg került sor.
   (8)  Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A
        2015. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási hiányt
        fokozatosan, 2015-ben a GDP 2,5 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,5 %-ra tervezi
        javítani. A stabilitási program szerint a középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-át
        kitevő strukturális hiány – 2017-ben teljesülne. Az államadósság-ráta a várakozások
        szerint 2015-ben kismértékben, a GDP 53,4 %-ára, majd ezt követően 2018-ra
        fokozatosan a GDP 50,3 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó
        makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor 2016-tól kezdődően a
        kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések nincsenek kellőképpen
        kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a nettó kiadások
        növekedése 2015-ben és 2016-ban is a referenciaérték alatt marad, vagyis teljesülnek
        a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményei. A stabilitási program értékelése
        alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács
        véleménye szerint Szlovákia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési
        Paktum rendelkezéseinek.
   (9)  A munkaerőpiac 2014-ben az élénkülés jeleit mutatta, de a munkanélküliség
        továbbra is magas. A szociális biztonsági rendszer fékjeit csökkentették, és némi
        előrelépést értek el az ifjúsági munkanélküliség csökkentése terén is, de a tartós
        munkanélküliség jelentős kihívás marad, a romák és az alacsony képzettségűek
        körében pedig alacsony a foglalkoztatás. Néhány kezdeti lépést tettek az állami
        foglalkoztatási szolgálat javítása felé, de a kapacitások hiánya korlátozza a személyre
        szabott szolgáltatások nyújtását, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb állók
        esetében. A nők foglalkoztatási rátája jóval elmarad az uniós átlagtól, ami a
        megfizethető és jó minőségű gyermekgondozási szolgáltatások elégtelen kínálatára
        és a szülői szabadság meglehetősen hosszú időtartamára vezethető vissza.
   4
       HL L 140., 2013.5.27., 11. o.
   5
       C(2014) 8814 final.
   6
       COM(2014) 902.
   7
       COM(2014) 904.
   8
       SWD(2015) 44 final/2.
HU                                              3                                               HU
 ---pagebreak---    (10) Szlovákia a 2015-ben hatályba lépő szakoktatási és -képzési törvény révén némi
        előrehaladást ért el a munkaalapú tanulás terén. Az előrelépés azonban korlátozott
        volt az oktatási feltételek javítása, a szakmaorientált alapképzési programok
        létrehozásának ösztönzése, valamint a koragyermekkori nevelést és gondozást
        igénybe vevő roma gyermekek arányának növelése terén. Nem hoztak intézkedéseket
        a romák szakképzésben és felsőoktatásban való szélesebb körű részvételének
        biztosítására. Csupán korlátozott előrelépés történt a szlovák kutatási és innovációs
        rendszer hiányosságainak kezelése terén; a legszükségesebb a tudásalap
        színvonalának és relevanciájának javítása, valamint a tudományos, a kutatói és az
        üzleti élet közötti együttműködés elősegítése lenne.
   (11) A szlovák üzleti környezet gyenge színvonala mind a külföldi, mind a hazai
        befektetők számára csökkenti az ország vonzerejét. A közigazgatás és az
        igazságszolgáltatás hatékonyság- és színvonalbeli hiányosságai különösen gyengítik
        az üzleti környezetet. A közszolgálatot hátrányosan befolyásolja az állomány gyors
        cserélődése és a humánerőforrás-gazdálkodás rossz hatékonysága. A korrupció elleni
        erőfeszítések mindeddig korlátozottak voltak. Elmaradt különösen az adóhatóságok
        elemzési, illetve ellenőrzési kapacitásainak szükséges bővítése. A közbeszerzés
        meggyökeresedett hiányosságai hátrányosan érintik a közforrások elosztását.
   (12) Az adórendszer közelmúltbeli változásai hozzájárultak ugyan az államháztartás
        helyzetének javulásához, de a népesség elöregedésével összefüggő költségek a
        jövőben rontani fogják Szlovákia jelenleg viszonylag stabil adóssághelyzetét. Az
        államháztartás hosszú távú fenntarthatósága attól függ, a kormány képes-e növelni az
        egészségügyi ágazat költséghatékonyságát. A szlovák egészségügyi rendszer
        általános hatékonysága alacsony, a rendszer a többi uniós országgal összevetve is
        gyengén teljesít. A kormány a nemzeti egészségügyi rendszer hiányosságait a 2014–
        2020 közötti időszakra elfogadott új egészségügyi stratégiával kívánja orvosolni. A
        stratégia már végrehajtás alatt áll, de a legtöbb intézkedés még nem lépett hatályba.
        Hatékonysághiánnyal küszködik az adóbeszedés és -igazgatás területe is.
   (13) Az elmúlt évek alacsony beruházási szintje Szlovákia hosszú távú növekedési
        kilátásait is ronthatja. A magánberuházások 2008 és 2013 közötti esése különösen
        jelentős volt; a visszaesés mintegy 90 %-a a nem pénzügyi vállalkozásokat érinti, és
        a kkb-beáramlás visszaesésével magyarázható. A termelőberuházások volumene
        2013-ban reálértéken 13%-kal volt alacsonyabb a 2008. évinél. A közberuházások
        sokkal kevésbé zsugorodtak, de csökkenésük jelentős következményekkel jár, hiszen
        a nagy léptékű szállításiinfrastruktúra-beruházások elengedhetetlenek a középső és
        keleti    szlovák     régiók    növekedési      potenciáljának   kiaknázásához.    A
        beruházástervezéssel kapcsolatos igazgatási és szabályozásból eredő korlátok,
        valamint az építési és a földhasználati engedélyek kiadásával kapcsolatos
        átláthatóság hiánya és az eljárások hossza visszafogja a közberuházásokat.
        Szlovákiában a közberuházások igen nagy részét finanszírozzák uniós forrásokból a
        régió más tagállamaihoz képest. Az uniós források felhasználását viszont
        akadályozza a tervezési eljárások gyenge irányítása, az alacsony színvonalú
        projekttervezés és -kiválasztás, valamint a környezeti hatásvizsgálatokkal
        kapcsolatos követelmények be nem tartása. A személyre szabott közbeszerzések
        korlátozzák a versenyt és magas végső árakat eredményeznek. A közbeszerzésben
        részt vevő közjogi szervek fokozott felügyelete és szakértelmének növelése
        elősegíthetné e problémák leküzdését. A közigazgatás és az igazságszolgáltatás
        hatékonyság- és színvonalbeli hiányosságai különösen gyengítik az üzleti
HU                                             4                                              HU
 ---pagebreak---            környezetet, amihez hozzájárul, hogy egyelőre nem kezelték a polgári jog
           reformjának és a bíróságok egyenlőtlen munkaterhének a kérdését.
   (14)    Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovákia
           gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi
           országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti
           reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett ajánlások
           nyomon követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a
           programoknak Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
           gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok
           megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az
           Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli
           nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás
           tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.
   (15)    Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Szlovákia stabilitási programját, és
           azt a véleményt9 fogalmazta meg, hogy Szlovákia megfelel a Stabilitási és
           Növekedési Paktum rendelkezéseinek.
   (16)    Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének
           gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön
           ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euró.
           Szlovákiának az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő
           végrehajtásáról is gondoskodnia kell,
   AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
   1.      Többek között a kórházi ellátás irányításának javításával és az elsődleges
           egészségügyi       ellátás       erősítésével       javítsa      az egészségügyi ágazat
           költséghatékonyságát. Hozzon intézkedéseket az adóbeszedés javítása érdekében.
   2.      Aktivizáló intézkedések, második esélyt nyújtó oktatás és kiváló minőségű,
           személyre szabott képzések bevezetésével hozzon további intézkedéseket a tartós
           munkanélküliség kezelésére. A gyermekgondozási létesítmények kínálatának
           bővítésével fokozza a nők ösztönzőit a munkában maradásra vagy a munkába
           visszatérésre.
   3.      Az oktatási eredmények romlásának megállítása céljából javítsa a tanárképzést és a
           tanári szakma vonzerejét. Fokozza a roma gyermekek részvételét a többségi
           oktatásban és a kiváló minőségű koragyermekkori nevelésben.
   4.      Az infrastrukturális beruházások fellendítése érdekében javítsa és egyszerűsítse a
           földhasználati és építési engedélyezési eljárásokat. A közbeszerzések terén fokozza a
           versenyt és javítsa a felügyeleti mechanizmusokat.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                    a Tanács részéről
                                                    az elnök
   9
          Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.
HU                                                     5                                           HU