               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 521 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Lengyelország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2020. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Lengyelország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Lengyelország 2020. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)A Lengyelországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én
                  3
                elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Lengyelországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Lengyelország által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy az egészségügyi ágazatban válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Lengyelországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ez Lengyelországon belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Lengyelország 2020. április 29-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Lengyelország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Lengyelországnak biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája
                  7
                2019-ben ne haladja meg a 4,2 %-ot, ami a GDP 0,6 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Ugyanakkor az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében a Lengyelországra vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

               (13)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,7 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 8,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. Miután 2019-ben a GDP 46,0 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság 2020-ban várhatóan 55,2 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (14)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Lengyelország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint e költségvetési intézkedések a GDP 3,2 %-át teszik ki, és közéjük tartoznak többek között az önfoglalkoztatók és az atipikus munkaszerződéssel foglalkoztatottak számára nyújtott támogatások, a vállalkozások társadalombiztosítási járulékfizetés alóli mentesítése (ezeket az állam fizeti), valamint bértámogatás nyújtása egyes vállalkozásoknak. Emellett Lengyelország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához, például a vállalkozásoknak nyújtott hitelgaranciákat. A konvergenciaprogramban előírt költségvetési intézkedések költségvetési hatása főleg a vállalkozásoknak nyújtott hitelek kezelése miatt tér el a várakozásoktól. A hatóságok bejelentéseivel összhangban a Bizottság előrejelzése azon a feltételezésen alapul, hogy a GDP körülbelül 2,75 százalékpontjának megfelelő mértékben hiteleket támogatásokká alakítanak át, és így 2020-ban kiadásként számolják el őket.  Összességében a Lengyelország által megtett intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések maradéktalan végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – a prudens középtávú költségvetési pozíció elérése céljából újragondolt költségvetési politika érvényesítése, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (15)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Lengyelország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –9,5 %-át, 2021-ben pedig –3,8 %-át teszi ki. Az adósságráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben a GDP 60 %-a alatt marad.

               (16)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Lengyelország a költségvetési hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (17)A Covid19-járvány Lengyelországot új társadalmi és gazdasági helyzetbe sodorta. 2020-ban recesszió várható, amire már három évtized óta nem volt példa. A kormány által szolgáltatott adatok szerint a világjárvány viszonylag csekély hatást gyakorolt a lakosság egészségére, többek között az olyan példa nélküli intézkedések korai elfogadásának köszönhetően, mint a szigorú karantén és a közösségi kontaktusok korlátozása. Eddig a szolgáltatási ágazatban (beleértve a közlekedést, a kis- és nagykereskedelmet, valamint a szabadidős tevékenységeket) és a feldolgozóiparban jelentkeztek a legkedvezőtlenebb következmények az ellátási láncok megszakadása miatt. A kormány a bevezetett korlátozások gazdasági hatásainak ellensúlyozása érdekébenéletbe léptetett egy hiánynövelő és likviditási intézkedéseket kombináló csomagot, amely Lengyelország GDP-jének mintegy 9 %-át teszi ki, és magában foglal uniós finanszírozást is. Ezt a Lengyel Nemzeti Bank likviditásnyújtási intézkedései is támogatják. A kormány által nyújtott támogatás a gazdaság rövid távú stabilizálására összpontosít a munkavállalók jövedelemtámogatása, a bevételcsökkenéssel szembesülő vállalkozások finanszírozása, az egészségügyi ágazat ellenálló képességének és reagálóképességének javítása, valamint a pénzügyi rendszer megerősítése révén. Tartalmaz továbbá egy olyan beruházási programot is, amely középtávon támogatja a gazdasági fellendülést. A nyilvánosság részéről jelentős igény van szakpolitikai válaszlépésekre, többek között a társadalombiztosítási járulékfizetés alóli mentesítésre, a tevékenységüket felfüggesztő vállalkozások munkavállalóinak nyújtott juttatásokra, valamint a mikrovállalkozások számára hozzáférhető hitelekre. A Covid19-világjárvány 2020-ban várhatóan 4,3 %-kal járul hozzá a GDP csökkenéséhez, amit 2021-ben 4,1 %-os fellendülés követ.

               (18)A Covid19-világjárvány példa nélküli intézkedéseket tett szükségessé az egészségügyi rendszerben. Jelentős kiadások történtek, például az egészségügyi felszerelések és eszközök beszerzése, a kórházi és laboratóriumi kapacitás növelése, valamint a személyzeti kapacitás megerősítése terén. További források elkülönítésére van szükség az elhalasztott vagy átirányított egyéb egészségügyi szolgáltatások és beruházások kompenzálására is. A Covid19-világjárvány előtt, 2018-ban az egészségügyi közkiadások összesen a GDP 4,8 %-át tették ki, elmaradva a GDP 7 %-át kitevő uniós átlagtól. Ez az optimálistól elmaradó forráselosztással együtt akadályozza az egészségügyi rendszer működését és az ahhoz való hozzáférést. 2018-ban a lengyel lakosság 4,2 %-a számolt be az orvosi vizsgálatokkal kapcsolatos kielégítetlen szükségletekről, ami lényegesen magasabb, mint az uniós szintű 2 %. A gyakorló orvosok és ápolók népességhez viszonyított aránya még mindig a legalacsonyabbak között van az EU-ban, és az egészségügyi dolgozók eloszlása egyenetlen az országon belül. Továbbra sem eléggé fejlett a közegészségügy, az e-egészségügy és az alapellátás, amelyek elengedhetetlenek a megelőzés és a hozzáférés javításához, valamint ahhoz, hogy a rendszer ellenállóvá váljon a jövőbeli kihívásokkal szemben. A világjárvány hatással volt a tartós ápolási-gondozási létesítményekre, ahol sok lakó a magas kockázatú csoportba tartozik.

               (19)A Covid19-világjárvány jelentős hatást fog gyakorolni a munkaerőpiacra, visszafordítva a munkanélküliség elmúlt években tapasztalt csökkenését. A munkanélküliségi ráta a tervek szerint a 2019. évi 3,3 %-ról 2020-ban körülbelül 7,5 %-ra fog növekedni, majd 2021-ben kismértékben mérséklődik 5,3 %-ra. Ez a rövid távú hatás azzal a veszéllyel jár, hogy középtávon strukturálisabbá válik, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében. Az ideiglenes csökkentett munkaidős foglalkoztatás hatékony eszköz lehet a munkahelyek megőrzésére, amennyiben a vállalkozások kellő ösztönzést kapnak e lehetőség igénybevételére. Ugyanakkor a Covid19-válságot megelőző kedvező fejlemények ellenére egyes csoportok – különösen a nők, az alacsony képzettségűek, az idősek, a fogyatékossággal élő személyek és gondozóik – munkaerőpiaci részvétele alacsony maradt. A nem uniós országokból érkező migráció segített enyhíteni a munkaerőhiányt, de a határellenőrzési korlátozások miatt valószínűleg nehezen lenne megvalósítható a migráns munkavállalók folyamatos beáramlása. A rugalmas munkafeltételek – köztük a távmunka és a rugalmas munkarend – bővítése, különösen az állandó foglalkoztatási formák esetében, ezért segíthet a válságra való reagálásban, valamint támogatást nyújthat ahhoz, hogy az alacsonyabb aktivitási rátával rendelkező csoportok állandó munkát találjanak. Ez a jövőbeli visszaesések esetén is javítaná a munkaerőpiac ellenálló képességét.

               (20)A Covid19-világjárvány társadalmi hatásainak enyhítése, a társadalmi kohézió fenntartása és a gazdasági fellendülés támogatása érdekében jelentős biztonsági hálókra van szükség. Az elmúlt években Lengyelország széles körű szociálistranszfer-programot indított, amely magában foglalja a minden gyermek után járó ellátást és a nyugdíjasoknak évente fizetendő egyszeri kiegészítő juttatást, és amelyre évente a GDP mintegy 2,5 %-át meghaladó összeget fordítanak. Ezek az intézkedések nem rászorultságon alapulnak, és teret hagynak a célzottabb intézkedéseknek. Ugyanakkor a legalacsonyabb jövedelműekre csak kevéssé terjednek ki a szociális ellátások. A háztartási költségvetési felmérés szerint 2019-ben a mélyszegénység a legnagyobb mértékben a (nyugdíjaktól és rokkantsági nyugdíjaktól eltérő) juttatásokból élő személyek vagy családok körében nőtt, ami a társadalombiztosítási rendszer gyengeségeit mutatja. Ezen túlmenően a munkaszerződések nem minden típusa biztosít hozzáférést a szociális védelem egyes formáihoz, például a megfelelő munkanélküliségi ellátáshoz, az anyasági ellátáshoz és a betegségi és rokkantsági járadékhoz. Ez kiszolgáltatottabbá tesz egyes, a szükséghelyzeti intézkedések által érintett munkavállalókat, és a szegénység veszélyének teszi ki őket. Emellett a minimáljövedelmi ellátások szintje az uniós átlag alatt van.

               (21)A tanórák hirtelen felfüggesztése az oktatás minden szintjén kihívást jelentett az oktatási rendszer számára a távoktatás biztosítása szempontjából. Az egyenlőtlenségek növekedésének megelőzése érdekében elengedhetetlen annak biztosítása, hogy minden tanuló – különösen a hátrányos helyzetűek – hozzáférhessen a távoktatáshoz. 2018-ban azonban közel 330 000 diák lakott olyan háztartásban, ahol nem volt internet-hozzáféréssel rendelkező számítógép. A tanárok jelentős része nem rendelkezik a digitális oktatáshoz szükséges készségekkel. Ugyanakkor sok szülőnek nehézséget okoz a digitális tanulás és az otthoni oktatás támogatása. Az iskolák és a tanárok digitális infrastruktúrával és online oktatási anyagokkal való ellátására irányuló intézkedések folytatása kezelné e problémák némelyikét, és biztosítaná a minőséget. A Covid19-válság rávilágít a digitális készségek elsajátításával kapcsolatos általános strukturális kihívásra, mivel a felnőtt lakosság közel fele nem rendelkezik az alapvető digitális készségekkel, és általában a felnőttek oktatásban való részvétele jelentősen elmarad az uniós átlagtól. A szakképzés terén a közelmúltban végrehajtott reformok nem ösztönözték kellő mértékben a munkáltatókat a részvételre, és a munkaalapú képzés továbbra is kihasználatlan. Az egyre fokozódó tanárhiány azt mutatja, hogy növelni kell a tanári szakma vonzerejét.

               (22)A Covid19-világjárvány súlyosan érintette a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a mikrovállalkozások munkakörülményeit. A távmunka biztosítása kihívást jelent, és a lengyel vállalkozásoknak csak egytizede eléggé digitalizált ahhoz, hogy gyorsan alkalmazkodni tudjon az új feltételekhez. A kkv-k digitalizálásának egyik fő akadálya a digitális jártasság alacsony szintje a tulajdonosok, a vezetők és az alkalmazottak körében. A digitális technológiák közigazgatásban való használata kulcsfontosságú a kormányzati szolgáltatások biztosításához, valamint a válság nyomon követéséhez és kezeléséhez szükséges intézkedések irányításához. Emellett a hatékony digitális közszolgáltatások a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek csökkenéséhez vezetnek, ami döntő fontosságú lehet a helyreállítás szakaszában.

               (23)A válság hatásainak enyhítése érdekében a lengyel kormány garanciák, kölcsönök és feltételes támogatások formájában jelentős likviditási támogatást nyújt az érintett vállalkozásoknak, különös tekintettel a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra. A kormányzati intézkedéseket a Lengyel Nemzeti Bank támogatja, többek között a másodlagos piacon végrehajtott államkötvény-vásárlási program és a kamatlábak jelentős csökkentése révén. Ezen intézkedések hatékony és gyors végrehajtása, valamint a közvetítők általi hatékony továbbítása elengedhetetlen ahhoz, hogy az üzleti szektor segítséget kapjon tevékenysége folytatásához és a fellendülés megkönnyítéséhez. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét, és nyomon kell követni a pénzügyi rendszer stabilitását. Az adók és társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele, valamint a hatóságok általi szerződéses kifizetések felgyorsítása szintén hozzájárul az érintett vállalkozások pénzforgalmának javításához.

               (24)A gazdasági fellendülés elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A lengyel gazdaság szén-dioxid-intenzív, és a levegőminőség a legalacsonyabbak között van az unióban, ami komoly környezetvédelmi és egészségügyi aggályokat vet fel. Ezért alapvető fontosságú, hogy az európai zöld megállapodással és a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervvel összhangban ambiciózus intézkedéseket tervezzenek és fogadjanak el a tiszta energiára való, kellő időben történő átállás érdekében. Míg Lengyelországban az optikai hálózatok telepítettsége meghaladja az uniós átlagot, és az elmúlt években jelentős előrelépés történt az ultragyors és mobil széles sávú hálózatok elterjedése terén, Lengyelország még mindig messze van a kitűzött összekapcsoltsági céljaitól. A fellendülést tovább lehetne támogatni a fenntartható közlekedési infrastruktúrába történő jelentős beruházásokkal, amelyek célja a peremterületek és a gazdasági tevékenység központjai közötti összeköttetések javítása. Lengyelország a hosszú távon fenntartható gazdasági növekedés és versenyképesség biztosítása érdekében egyre nagyobb mértékben fog támaszkodni a tudományra és az innovációra. A kutatás-fejlesztésre fordított általános kiadások GDP-hez viszonyított szintje továbbra is az uniós átlag alatt marad, és annak ellenére, hogy az ország innovációs ökoszisztémájára vonatkozó szakpolitikai kombinációjában számos területen látható előrelépés történt, a tudomány és a vállalkozások közötti együttműködés változatlanul az egyik fő akadálya Lengyelországban az innováció erősítésének. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Lengyelországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés
                  8
                D. mellékletében ismertetett területeken. Így Lengyelország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (25)A stabil és kiszámítható üzleti környezet és a barátságos beruházási környezet fontos szerepet játszik a pandémiát követő gazdasági helyreállításban. E tekintetben alapvető fontosságú az igazságszolgáltatási rendszer függetlensége, hatékonysága és minősége. A jogbiztonság, beleértve a független bíróságokhoz való hozzáférést, valamint a szabályozási politikák és intézmények minőségébe és kiszámíthatóságába vetett bizalom szintén kulcsfontosságú tényező az egységes piac működése és Lengyelország európai ellátási láncokban elfoglalt pozíciójának megőrzése szempontjából a pandémiát követő helyzetben. A lengyelországi jogállamisággal kapcsolatban a Bizottság által felvetett, régóta fennálló aggályok mellett – amelyek közül többre már az Európai Unió Bíróságának ítéletei is kitértek – a közelmúlt fejleményei újabbakat vetnek fel, ami veszélyezteti a lengyel és az uniós jogrend működését.

               (26)A stabil és megbízható szabályozási környezet a gazdasági növekedés és a magánberuházások fenntartásának alapja. A nyilvános és szociális partnerekkel folytatott megfelelő konzultációk hiánya káros hatással van az üzleti környezet stabilitására és megbízhatóságára, valamint a jogszabályok minőségére. A Miniszterek Tanácsa által beterjesztett törvényjavaslatok esetében kötelezővé vált a nyilvános konzultáció, de erre vagy nem kerül sor, vagy nem kötelező az olyan javaslatoknál, amelyek esetében alternatív megoldásokat – például a parlamenti képviselők általi benyújtást – alkalmaznak. Ez a következetlenség tovább rontja a megszülető jogszabályok minőségét. Emellett az elmúlt években romlott a szociális párbeszéd minősége, különösen a politikai döntéshozatali folyamat során tartott konzultációk hiánya vagy rövidsége miatt. A konzultációk számára elegendő idő biztosítása, az érdekelt felek jogszabályokkal és szakpolitikai dokumentumokkal kapcsolatos véleményének fokozott figyelembevétele, valamint a konzultációk alól mentesített törvények számának minimalizálása erősítené a szociális partnerek szerepvállalását, és hozzájárulna a jogalkotás minőségének javításához. A Szociális Párbeszéd Tanácsa a háromoldalú szociális párbeszéd intézményi keretét képezi. A 2020 áprilisában elfogadott jogi rendelkezések azonban gyengítik a szociális partnerek autonómiáját a Szociális Párbeszéd Tanácsában, és azzal a kockázattal járnak, hogy tovább rontják a szociális párbeszéd hatékonyságát az országban.

               (27)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (28)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Lengyelország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén való előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (29)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a lengyel gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Lengyelország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (30)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  9
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Javítsa az egészségügyi rendszer ellenálló képességét, hozzáférhetőségét és hatékonyságát, többek között elegendő forrás biztosításával és az e-egészségügyi szolgáltatások kiépítésének felgyorsításával.

               2.Enyhítse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, különösen a rugalmas munkafeltételek és a csökkentett munkaidős foglalkoztatás kiterjesztése révén. Tegye célzottabbá a szociális juttatásokat, és biztosítsa a rászorulók hozzáférését. Javítsa a digitális készségeket. Ösztönözze tovább a vállalkozások és a közigazgatás digitális átalakítását.

               3.Tegyen további erőfeszítéseket a vállalkozások finanszírozáshoz és likviditáshoz való hozzáférésének biztosítása érdekében. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a digitális infrastruktúrát, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást és a fenntartható közlekedést, hozzájárulva ezáltal a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához, többek között a széntermelő régiókban.

               4.Javítsa a beruházási környezetet, különösen az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzése révén. Biztosítsa a hatékony nyilvános konzultációkat és a szociális partnerek hatékony bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (8)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (9)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 511 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Horvátország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2020. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Horvátország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Horvátország 2020. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Horvátországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)A Horvátországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Horvátországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Horvátország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Horvátországban a köz-, a magán- és a külső adósság magas szintjéhez kapcsolódó makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn, alacsony potenciális növekedés mellett.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy vészhelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden vészhelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Azáltalános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított arra, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Horvátországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg jelentősek, és egyenlőtlenül érintik a horvát régiókat. Különösen a part menti régiókat és a szigeteket fogja érinteni, amelyek nagymértékben támaszkodnak az idegenforgalomra. Ezért a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Horvátország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Horvátország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 0,4 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 6,8 %-ának megfelelő hiányra romlik, majd 2021-re a GDP 2,4 %-ának megfelelő hiányra javul. Miután 2019-ben a GDP 73,2 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 86,7 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvánnyal összefüggő nagy fokú bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Horvátország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és vállalkozások megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,8 %-át teszik ki. A két fő intézkedés a vállalkozásoknak a munkavállalók megtartásáért fizetett támogatás és a legsúlyosabban érintett vállalkozásoknak nyújtott adómentesség. Emellett Horvátország olyan, a 2020. évi konvergenciaprogramban a GDP 1,3 %-át kitevőre becsült intézkedéseket fogadott el, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A szóban forgó intézkedések magukban foglalják a személyi jövedelemadóra és a társasági adóra, valamint a társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó adóhalasztásokat. Összességében a Horvátország által megtett intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szóban forgó intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Horvátország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7,1 %-át, 2021-ben pedig –2,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 88,6 %-át, majd 2021-ben 83,4 %-ra mérséklődik.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Horvátország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/1997/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)A világjárványra válaszul Horvátország gyorsan messzemenő intézkedéseket hozott állampolgárai védelme és a vírus terjedésének megfékezése érdekében. A világjárvány (és az annak megfékezésére irányuló intézkedések) súlyos zavarokat okozott az üzleti tevékenységben, negatív hatást eredményezve a munkaerőpiacon. A Bizottság előrejelzése szerint a reál-GDP a becslések szerint 2020-ban 9,1 %-kal csökken, majd 2021-ben 7,5 %-kal javul, míg a munkanélküliségi ráta 2020-ban 10,2 %-ra emelkedik, 2021-ben pedig 7,4 %-ra javul. A horvát gazdaság igen jelentős részét kitevő idegenforgalmi ágazatot súlyosan fogja érinteni. Horvátországnak ugyanakkor kezelnie kellett a 2020. március 22-én Zágrábban bekövetkezett erős földrengés hatásait is. A gazdaságra gyakorolt negatív hatás enyhítése érdekében Horvátország ambiciózus intézkedéscsomagot hajtott végre, amely többek között bértámogatási intézkedéseket, az adók és társadalombiztosítási járulékok halasztását vagy megfizetésük alóli mentességet, a kkv-k támogatását, az exportbiztosításra vonatkozó kiegészítő garanciákat és a hitelek törlesztőrészleteire vonatkozó moratóriumokat, valamint az idegenforgalomra és más, erősen érintett ágazatokra vonatkozó egyedi intézkedéseket tartalmazott.

               (17)A Covid19-járvány próbára teszi a horvát egészségügyi rendszer ellenálló képességét. Bár Horvátországban általában jó az egészségügyi ellátás igénybevételének lehetősége, a földrajzi távolság miatt kielégítetlen egészségügyi szükségletek száma a legmagasabbak között vannak az Unióban. Az egészségügyi dolgozók és létesítmények kiegyenlítettebb földrajzi eloszlása megkönnyítené az egészségügyi szolgáltatások igénybevételének lehetőségét. A horvátországi egészségügyi létesítményekkel kapcsolatos felelősségi köröknek a központi kormányzat és a megyei hatóságok közötti megosztása javításra szorul. A központi kormányzatnak fedeznie kell a megyék tulajdonában lévő kórházak adósságait, de korlátozott eszközökkel rendelkezik azok irányításának befolyásolására. A központi kormányzat és a megyék közötti szorosabb együttműködés elengedhetetlen a kritikus fontosságú gyógyászati termékekkel való ellátás biztosításához, valamint ahhoz, hogy lépéseket lehessen tenni a Covid19 terjedésének korlátozása érdekében. Az e-egészségügyi eszközök használata lehetővé teszi az egészségügyi dolgozók és a betegek közötti közvetlen érintkezések csökkentését, valamint a fertőzések kockázatának mérséklését. Az elektronikus vény használata széles körben elterjedt, de a beutalóknak és az egészségügyi nyilvántartásoknak csak csekély része digitális.

               (18)A gazdasági tevékenység lelassulása miatt a munkáltatók nehezen tudják kifizetni a béreket, ami várhatóan a munkanélküliség és a szegénység szintjének növekedéséhez vezet, még markánsabb területi egyenlőtlenségekkel. Az aktív munkaerőpiaci intézkedésekben való részvétel hagyományosan nagyon alacsony, de a jelenlegi körülmények között az ilyen programok egyre nagyobb hangsúlyt kapnak. A munkáltatók támogatása és az elbocsátások számának minimalizálása érdekében meg kell erősíteni az ilyen intézkedéseket, valamint más, határidőhöz kötött támogatási programokat, különösen a csökkentett munkaidős foglalkoztatási programokat. Ezek az intézkedések rövid távon megőrzik a munkahelyeket, de középtávon is lehetőség van a munkaerőpiaci igények előrejelzésének javítására a helyreállítási szakaszban. A horvát állami foglalkoztatási szolgálatnak fokoznia kell arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a munkaerőt a megfelelő (pl. digitális) készségek fejlesztésében, ki kell dolgoznia az inaktív népesség megszólítását célzó stratégiákat, és küzdenie kell a be nem jelentett munkavégzés ellen. A munkanélküli ellátás nem nyújt biztonsági hálót az elbocsátott munkavállalók számára, mivel mind a hatóköre, mind a megfelelősége alacsony szintű. A nagyarányú szegénységgel és társadalmi kirekesztődéssel, a területi egyenlőtlenségekkel, valamint az életkorhoz, nemhez és fogyatékossághoz kapcsolódó kockázati tényezőkkel összefüggésben a foglalkoztatást helyettesítő támogatás szegénységcsökkentési kapacitása szintén gyengének értékelhető.

               (19)Az internetes hálózati összekapcsoltság megbízhatósága aggodalomra ad okot. Horvátországban a háztartások nem rendelkeznek széles körben nagy sebességű otthoni internet-hozzáféréssel. A háztartások mintegy 70 %-ában van vezetékes széles sávú hálózat, és csak 6 %-uk rendelkezik legalább 100 Mbps sebességű széles sávú hálózattal. Ez különösen a vidéki térségekben akadályozhatja a távmunkát és a távoktatást, különösen a veszélyeztetett csoportok, például a hátrányos helyzetű családokból származó vagy fogyatékossággal élő diákok körében. Fennáll annak a veszélye, hogy ezek a csoportok kimaradnak a digitalizáltabb társadalom felé való hirtelen elmozdulásból. A szociális partnerekkel szoros együttműködésben meg kell erősíteni a digitális technológiát alkalmazó alternatív munkafeltételeket, mivel a távmunkában dolgozó munkavállalók aránya (6–7 %) az uniós átlag felét teszi ki.

               (20)Néhány gazdasági ágazatban folyamatos munkaerőhiány tapasztalható, aminek főként a készséghiány az oka. A megfelelő – köztük a digitális – készségek elsajátításának előmozdítása az alapfokú oktatás és képzés során, majd később át- és továbbképzés révén növelheti a termelékenységet és megszüntetheti a készséghiányt. Minden szinten javítani kell az oktatási és képzési rendszer minőségét és inkluzivitását, és folytatni kell a tantervi reformot. A digitális oktatás bevezetése már bizonyította értékét ebben a válságban; a digitális oktatási és képzési infrastruktúra és anyagok, valamint a tanárok, tanulók és felnőttek digitális készségei terén további fejlesztések szükségesek.

               (21)Horvátországnak támogatnia kell a hitelek és egyéb finanszírozások – beleértve a nem banki finanszírozást is – folyamatos áramlását a válság által negatívan érintett életképes hitelfelvevők számára. Horvátország számos ösztönző és támogatási programot fogadott el a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára. A válság leküzdése és a helyreállításhoz vezető út elegyengetése érdekében folytatni kell az erőfeszítéseket a kölcsönök és garanciák – különösen állami garanciák – révén történő gyors és folyamatos likviditási támogatás nyújtására a vállalkozások részére, különös tekintettel a kkv-kra. A horvát vállalkozások nagy mértékben támaszkodnak a bankhitelekre és a likvid eszközökre finanszírozási szükségleteik kielégítéséhez. A bankrendszert garanciákkal kell támogatni annak érdekében, hogy nyitott legyen új kkv-finanszírozásra, és javítsa a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. Az adók és a társadalombiztosítási járulékok halasztott megfizetésének, illetve a megfizetésük alóli mentességének lehetővé tétele szintén hozzájárult a vállalkozások likviditásának javításához.

               (22)Újabb erőfeszítésekre került sor az adminisztratív terhek és a szabályozási korlátozások csökkentése érdekében. A vállalkozások működését azonban általában véve továbbra is hátráltatják a még mindig magas szabályozási és adminisztratív terhek, például az engedélyek, a jelentéstételi követelmények és az adózási eljárások tekintetében. Az adminisztratív és pénzügyi terhek azonosítása az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és egy erre a célra létrehozott weboldal révén jól halad, és sor kerül olyan intézkedések bevezetésére, amelyek a legnagyobb terhet jelentő kötelezettségek csökkentésére irányulnak. Rendkívül fontos az is, hogy a szabályozási keret és a kapcsolódó adminisztratív eljárások egyszerűsítése révén biztosított legyen a szakmákhoz való zökkenőmentes hozzáférés és azok gyakorlása, főként a kkv-k, valamint a mikrovállalkozások – köztük az önállóan dolgozók – számára. Sor került az adó jellegű járulékok felülvizsgálatára, és a kormány 2020 májusában elfogadta az első cselekvési tervet.

               (23)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Horvátországnak elő kell mozdítania a növekedést serkentő ágazatokba történő beruházásokat, hozzájárulva a zöld és digitális átálláshoz. A modern és szilárd digitális infrastruktúra kulcsfontosságú a közigazgatás és a vállalkozások digitális átalakulásához. A digitális átállással összefüggésben nélkülözhetetlenek a nagyon nagy kapacitású hálózatokba – többek között az 5G hálózatba – történő beruházások. A beruházásoknak támogatniuk kell a Horvátország nemzeti energia- és klímatervében felvázolt dekarbonizációs és energetikai átállási célkitűzéseket. Horvátországnak különösen jó lehetőségei vannak arra, hogy beruházzon a fenntartható városi és vasúti közlekedésbe, az energiahatékonyságba, a megújuló energiaforrásokba és a környezetvédelmi infrastruktúrába. Emellett a víz- és hulladékgazdálkodás tekintetében Horvátország jelentős mértékben elmarad az uniós átlagtól, és beruházásokra van szükség az ország gazdasági fejlődésének fenntartásához. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Horvátországban a klímasemleges gazdaságra való átállás jelentette egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Horvátország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (24)A közigazgatás hatékonysága Horvátországban az uniós átlag alatt marad. A szakpolitikák és projektek kialakítására és végrehajtására irányuló kapacitás szűkössége akadályozza a hatékonyságot és a gyorsaságot, amint az a válság alatt nyilvánvalóvá vált a strukturális és beruházási alapok végrehajtása során, ami Horvátország számára fontos lehetőséget jelent a válság következményeinek enyhítésére és a gazdaság helyreállításának támogatására. Az új stratégiai tervezési rendszer és a bejelentett nemzeti fejlesztési stratégia végrehajtása nem halad előre. Továbbá nagy fokú a közigazgatás területi széttagoltsága, és helyi szinten nincsenek egyensúlyban a felelősségi körök és az erőforrások. Ez hozzájárul az országszerte nyújtott közszolgáltatások egyenetlen minőségéhez, és növeli az adminisztratív költségeket.

               (25)A polgári és kereskedelmi bíróságok jelentős ügyhátraléka és hosszadalmas eljárásai továbbra is hatással vannak az üzleti környezetre és a fizetésképtelenségi helyzetek hatékony megoldására, míg a büntető igazságszolgáltatás minőségét és hatékonyságát érintő kihívások akadályozzák a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelmet. Előrelépés történt a legrégebbi függőben lévő bírósági ügyek lezárása és a bíróságokon az elektronikus kommunikáció használata terén, de még van mit javítani.

               (26)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (27)Horvátország pénzügyi szektora tőkeerős és nyereséges, míg a bankszektor eszközminősége az elmúlt néhány évben javult. A pénzügyi intézményeknek azonban valószínűleg bizonyos mértékű nyomással kell szembenézniük, mivel ki vannak téve a koronavírus-járvány által leginkább veszélyeztetett ágazatoknak. Intézkedéseket vezettek be annak érdekében, hogy enyhítsék a járvány megfékezésére irányuló intézkedések vállalkozásokra gyakorolt negatív hatását. Alapvető fontosságú, hogy ezek az intézkedések ideiglenesek legyenek, szorosan kapcsolódjanak a járványhoz, és megfelelő segítséget nyújtsanak a pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások életképességének helyreállításához. Ez a megközelítés támogatni fogja a vállalkozásokat anélkül, hogy aláásná a Horvátország által a pénzügyi szektor stabilitásának javítása terén elért eredményeket.

               (28)A gazdasági helyreállítás biztosításához, valamint a pénzeszközök és források hatékony, elszámoltatható és átlátható allokációjának és elosztásának az eléréséhez kulcsfontosságú a korrupció megelőzésére és szankcionálására szolgáló keret megerősítésére irányuló erőfeszítések folytatása a Covid19-válságot követően. Több cselekvési terv részleges végrehajtása ellenére a korrupciós és az összeférhetetlenségi problémák továbbra is széles körben jelen vannak a vállalkozásoknál. A közpénzek átlátható és hatékony felhasználásának biztosítása érdekében további erőfeszítésekre van szükség a korrupció megelőzésére és szankcionálására szolgáló keret megerősítése érdekében. Hatékonyabb eszközökre van szükség a korrupció megelőzésére és szankcionálására, különösen helyi szinten. Továbbra is szükség van a helyi tisztviselőkre és az állami tulajdonú helyi társaságok élére kinevezettekre vonatkozó felügyeleti mechanizmusok megerősítésére, valamint annak biztosítására, hogy az összeférhetetlenséggel foglalkozó bizottság betölthesse alapvető megelőző szerepét. Az átláthatóság növelését célzó kezdeményezések – például a bírák és ügyészek vagyonnyilatkozatának közzététele – várhatóan 2020-ban indulnak el.

               (29)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Horvátország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (30)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Horvátország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Horvátországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Horvátország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (31)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  8
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (32)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi konvergenciaprogramot. A jelen ajánlások figyelembe veszik a világjárvány elleni küzdelem kapcsán felmerülő szükségleteket és előmozdítják a gazdaság helyreállítását, ami az első szükséges lépés ahhoz, hogy lehetővé váljon az egyensúlyhiány kiigazítása. A Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján azonosított makrogazdasági egyensúlyhiányra közvetlenül irányuló ajánlásokat az 1., 2., 3. és 4. ajánlások tükrözik,

               AJÁNLJA, hogy Horvátország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Fokozza az egészségügyi rendszer ellenálló képességét. Mozdítsa elő az egészségügyi dolgozók és létesítmények kiegyensúlyozott földrajzi eloszlását, a közigazgatás valamennyi szintje közötti szorosabb együttműködést és az e-egészségüggyel kapcsolatos beruházásokat.

               2.Erősítse meg a munkaerőpiaci intézkedéseket és intézményeket, valamint javítsa a munkanélküli ellátások és a minimumjövedelmi rendszerek megfelelőségét. Javítsa a digitális infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférést. Mozdítsa elő a készségek elsajátítását.

               3.Tartsa fenn a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedéseket. Csökkentse az adójellegű járulékokat és a termék- és szolgáltatáspiaci szabályozásra vonatkozó korlátozásokat. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a környezetvédelmi infrastruktúrát, a fenntartható városi és vasúti közlekedést, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a nagysebességű széles sávú rendszert.

               4.Erősítse meg a központi és helyi szintű állami projektek és szakpolitikák kialakítására és végrehajtására vonatkozó közigazgatási kapacitást és hatékonyságot. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 510 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 516 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Luxemburg 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Luxemburg 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Luxemburgra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2019. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Luxemburg által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélybe sodorja az emberek munkahelyeit, jövedelmét és a vállalatok üzleti tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkhoz vezetett, amelynek már most is súlyos következményei vannak az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy vészhelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden vészhelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt
                  5
                fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, hogy tekintettel a Covid19-járvány miatt várható súlyos gazdasági visszaesésre, a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való átmeneti eltérést, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a költségvetés középtávú fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján úgy is határozhat, hogy felülvizsgált költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, és a gazdasági tevékenység újraindítása céljából a megfelelő munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételek megteremtése érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság nyilvánvalóvá tette, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, a szolgáltatások és a munkaerő szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította azokat a releváns jogi kereteket
                  6
               , amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében mobilizálják az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt forrásokat. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Luxemburgot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)Luxemburg 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 29-én pedig 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (10)Luxemburg jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (11)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy a költségvetési egyenleg a GDP 2,2 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,5 %-ának megfelelő hiányra fog változni. Az előrejelzések szerint a hiány 2021-ben a GDP 3,0 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 22,1 %-ának megfelelő értékre nőtt, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 28,7 %-ra emelkedik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat befolyásolja a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó nagy fokú bizonytalanság.

               (12)A Covid19-világjárványra adott válaszként és az összehangolt uniós megközelítés részeként Luxemburg költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint ezek a költségvetési intézkedések a GDP 5,5 %-át tették ki. Ilyen intézkedés volt az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, kölcsönök nyújtása és a csökkentett munkaidős foglalkoztatás biztosítása egyebek mellett az önfoglalkoztatók és a határ menti ingázók számára. Emellett Luxemburg olyan intézkedéseket is bejelentett, amelyek ugyan nem járnak közvetlen költségvetési hatással, de hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Utóbbiak közé tartoznak az adóhalasztások, az átmeneti pénzügyi nehézségekkel küzdő kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelek, valamint a garanciák. A 2020. évi stabilitási programban foglaltakhoz képest a Bizottság a csomag kisebb hatásával kalkulál, mivel az adóhalasztást és a kölcsönök nyújtását nem tekinti költségvetési hatással járó diszkrecionális intézkedésnek. A hatóságok mindazonáltal úgy vélik, hogy a közvetlen adókra vonatkozó adóhalasztás egy részének végső soron költségvetési hatása lenne, amelyet tartalmaz a fent említett, a GDP 5,5 %-át kitevő összeg. Emellett a Bizottság úgy tekinti, hogy a csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszerekhez kapcsolódó költségek egy része az automatikus stabilizátorok működésének részét képezi. Összességében a Luxemburg által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járványra adandó összehangolt gazdasági válaszról szóló bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásokkal. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – a költségvetési politikáknak a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére való összpontosítása hozzájárul a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (13)A Bizottság 2020. tavaszi, változatlan politikát feltételező előrejelzése alapján Luxemburg költségvetési egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP 4,8 %-ának megfelelő hiányt, 2021-ben pedig 0,1 %-os többletet mutat. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben is a GDP 60 %-a alatt marad. A Bizottság előrejelzéseivel összehasonlítva a stabilitási program mind a bevételek, mind a kiadások tekintetében óvatosabb feltételezéseken alapul.

               (14)A Bizottság 2020. május 20-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Luxemburg 2020-ban várhatóan nem felel meg a 3 %-os hiánykritériumnak. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/1997/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (15)Luxemburg az egyik legjobban teljesítő egészségügyi rendszerrel rendelkezik az EU-ban. Azonban mivel az orvosok 49 %-a és az egészségügyi dolgozók 62 %-a külföldi, a rendszer sérülékenysége jóval meghaladja a kritikus szintet (az Egészségügyi Világszervezet mutatója szerint). Ebben az összefüggésben Luxemburg egészségügyi rendszerét érzékenyen érinthetik a szomszédos országok válság idején hozott esetleges egyoldalú döntései. Luxemburgnak rekordidőn belül rövid távú intézkedéseket kellett elfogadnia annak érdekében, hogy a Covid19-válságot követően javítsa egészségügyi rendszerének ellenálló képességét: mozgósította az egészségügyi infrastruktúrát, ideiglenes kórházbővítésről rendelkezett, valamint lakhatást biztosított Luxemburgban a határ menti ingázó egészségügyi dolgozók és családjaik számára.

               (16)Az egészségügyi rendszer a jövőben várhatóan fokozódó kihívásokkal néz majd szembe, amellett, hogy az elmúlt években az egészségügyi dolgozók körében egyre több a betöltetlen álláshely. Várhatóan növekedni fog az idősödő népesség egészségügyi ellátás iránti kereslete, miközben az előrejelzések szerint a következő 15 évben az egészségügyi dolgozók 59–69 %-a nyugdíjba vonul. A készségmixszel kapcsolatos innovációk, a szakmai szerepek fejlesztése, a feladatmegosztás és a helyettesítés fontos szerepet fognak játszani abban, hogy az egészségügyi ágazat vonzó munkahellyé váljon. Általánosabban van még mit javítani az egészségügyi rendszer irányításán, beleértve a szomszédos országokkal való együttműködést is, és a kormány éppen a közelmúltban kezdett bele egy jelentős reformba. Bár Luxemburg fejlett digitális infrastruktúrával rendelkezik, az e-egészségügyi megoldások – például a szolgáltatók digitális költségtérítésére vonatkozó megoldások – megvalósítására irányuló erőfeszítések még nem zárultak le. Luxemburg nagy hangsúlyt fektetett a digitális technológiákra, például a szuperszámítógépekre, a mesterséges intelligenciára, a blokkláncra és a nagy adathalmazokra, és képes arra, hogy e képességeket kiaknázza, és uniós szinten együttműködjön annak érdekében, hogy jelentős mértékben hozzájáruljon a vírus semlegesítésére és a fertőzések csökkentésére irányuló kutatásokhoz. Luxemburg emellett új támogatási rendszert hozott létre a Covid19 elleni küzdelmet szolgáló termékekkel kapcsolatos azon K+F beruházási projektek számára, amelyek hatékony terápiás módszerek és oltóanyagok kifejlesztése révén elősegíthetik a jelenlegi járvány hatékony kezelését.

               (17)A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban várhatóan 6,4 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 6,1 %-ra csökken. Luxemburg számos intézkedést hozott a foglalkoztatás fenntartása érdekében, különösen a „chômage partiel” területén. Ugyanakkor különös figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett csoportokra, például az idősebb és az alacsony képzettségű munkavállalókra, tekintettel arra, hogy az új minimáljövedelem-rendszer (REVIS, revenu d'inclusion sociale) máris az állami foglalkoztatási szolgálatnál regisztrált munkanélküliek számának növekedéséhez vezetett a kedvezményezettek 2019 januárja óta kötelező regisztrációja miatt. A Covid19-válság következtében a legkiszolgáltatottabb személyeket sújtaná leginkább a megnövekedett munkaerőpiaci verseny. A válság által sújtott egyéb kiszolgáltatott személyek közé tartozhatnak az ideiglenes munkavállalók, valamint általában az alacsony képzettségű munkavállalók. Az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátája továbbra is strukturális probléma Luxemburgban, ami hatással van a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságára is, amint azt a korábbi években Luxemburgnak címzett ajánlások is kifejtették. A jelenlegi helyzetben az idősebb munkavállalók a válság miatt az elbocsátás fokozottabb kockázatának vannak kitéve; minden eddiginél nagyobb szükség van a más munkahelyekhez és ágazatokhoz való alkalmazkodóképességük növelésére, többek között továbbképzés és átképzés révén. Luxemburg közelít az uniós átlaghoz a társadalmi befogadás terén, de az elmúlt években gyengültek az egyenlőtlenségre és az aktív keresők szegénységére vonatkozó mutatók; a diákok lehetőségeit emellett továbbra is erősen befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük. Ebben az összefüggésben különösen a veszélyeztetett csoportokat kell annak érdekében támogatni, hogy szembe tudjanak nézni a válság társadalmi hatásaival.

               (18)A vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások, köztük az önfoglalkoztatók és a mikrovállalkozások – Covid19-válságon keresztül történő támogatása érdekében Luxemburg számos intézkedést foglalt bele a stabilizációs tervébe. A kereslet összeomlása és a számos vállalkozás működését teljes mértékben megakadályozó vagy részlegesen korlátozó jelenlegi intézkedések miatt a kiskereskedelem az egyik leginkább érintett ágazat. A válságot követően rugalmas szabályozással elősegíthető a kiskereskedelem fellendülése. Emellett hasznos lenne támogatni a kis- és középvállalkozásokat az üzletmenet-folytonosságot biztosító digitális technológiák, például az e-kereskedelem bevezetésében. A helyreállítási időszak alatt megfelelő intézkedéseket kell fenntartani a fokozatos és rugalmas újraindítás és a leginkább érintett ágazatok azonosítása mellett, valamint konkrét támogatási terveket kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik ezen ágazatok számára, hogy a helyreállítási szakaszban felzárkózzanak. Ezen intézkedések végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A válság legégetőbb szakaszát követően a növekedést serkentő ágazatokban az átmenet előmozdítása és az új kis- és középvállalkozások létrehozásának támogatása érdekében a luxemburgi fizetésképtelenségi keret reformja segítheti a vállalkozásokat abban, hogy második esélyt kapjanak, ha önhibájukon kívül csődbe mennek.

               (19)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között releváns reformok révén, különösen a digitális és a zöld ágazatokban. Luxemburg már elindította a digitalizáció és az innováció fellendítésére irányuló kezdeményezéseket, de az üzleti szektor és a magánberuházások technológiai integrációja, valamint a közszolgáltatások digitalizálása továbbra is alacsony szintű a magas potenciállal rendelkező környezethez és az ország adatközpontú gazdaságra való áttérésre irányuló törekvéseihez képest. A digitalizációba, a fejlett digitális készségekbe és az innovációba – többek között egy integrált kutatási és innovációs stratégia kidolgozásába – történő beruházások elengedhetetlenek lesznek a kis- és középvállalkozások támogatásához, valamint a termelékenység és a versenyképesség fokozásához. A gazdaságélénkítést az ambiciózus zöld beruházások rövid távú előmozdításával is támogatni kell. A kulcsfontosságú lépések közé tartozhatnak különösen a fenntartható közlekedéssel (ideértve a vasúti közlekedést), a fenntartható építőiparral, ezen belül különösen a meglévő és az új épületek energiahatékonyságával, valamint a megújuló energiával kapcsolatos további intézkedések. Ezek erőteljes ösztönzést adhatnak a zöld gazdaságnak, és segítenék Luxemburgot abban, hogy csökkentse elmaradását az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó, 2030-ig teljesítendő céljaitól, előkészítve a terepet a klímasemlegesség felé. Pontosabban meg kell határozni a beruházási szükségleteket és a beruházások pénzügyi forrásait, többek között a Covid19-járvány gazdaságra és államháztartásra gyakorolt hatásának fényében. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Luxemburgban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Luxemburg a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (20)Tekintettel a beáramló külföldi közvetlen befektetések magas szintjére és a külföldi finanszírozókkal fenntartott kapcsolatokat jellemző bonyolult jogi struktúrákra, Luxemburgnak jelentős pénzmosási kockázatokkal kell szembenéznie. Ezek a kockázatok különösen a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatásokkal foglalkozó szakemberek, a bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és a befektetési szolgáltatók vonatkozásában tükröződnek a nemzeti kockázatértékelésben. Mivel a pénzmosás elleni keretrendszert e szakemberek nem kielégítően alkalmazzák, az általuk elvégzett kockázatelemzések nem megfelelőek, és a gyanús tevékenységek bejelentése alacsony szintű. E szakemberek felügyelete nem kellően intenzív e hiányosságok orvoslásához. A titoktartás korlátozása és a tényleges tulajdonosok azonosítása érdekében a hatóságok létrehozták a vállalkozások tényleges tulajdonosainak nemzeti nyilvántartását. A rendelkezésre bocsátott információk minőségét és a nyilvántartás hatékonyságát idővel nyomon kell követni.

               (21)Az adórendszerek hatékonyságának és méltányosságának javításához továbbra is elengedhetetlen az agresszív adótervezés kezelése, amint azt az euróövezetre vonatkozó 2020. évi ajánlás is elismeri. Az adózók agresszív adótervezési stratégiáinak a tagállamok között átgyűrűző hatásai az uniós jogszabályokat kiegészítő, koordinált fellépést kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről. Luxemburg a korábban elfogadott nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtása keretében intézkedéseket hozott az agresszív adótervezési gyakorlatok kezelésére, azonban az osztalék-, kamat- és jogdíjfizetések GDP-hez mérten magas százalékaránya azt jelzi, hogy az agresszív adótervezést folytató vállalatok kihasználják az ország adózási szabályait. A közvetlen külföldi befektetések tulajdonosai többségükben „különleges célú gazdasági egységek”. A külföldre (azaz az Unióban rezidens adóalanyok által harmadik országban rezidens adóalanyok számára) utalt kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozó forrásadó hiánya és az osztalékfizetésekre kivetett forrásadó alóli, bizonyos körülmények között járó mentesség miatt e kifizetések teljes mértékben adózatlanok maradhatnak, amennyiben a kedvezményezett joghatóságában nem adókötelesek. Összhangban azzal a kötelezettségvállalásával, hogy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékében szereplő országokkal és területekkel szemben védintézkedéseket vezet be, Luxemburg törvénytervezetet nyújtott be, amely az említett országok és területek számára történő kamat- és jogdíjfizetések adóalapból való levonhatóságának tilalmáról rendelkezik.

               (22)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (23)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Luxemburg hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (24)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19-válság gazdasági hatásainak gyors felszámolásához. Luxemburgnak mint az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak – figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is összhangban legyenek az euróövezet ajánlásaival, és összhangban álljanak a többi euróövezeti tagállam szakpolitikáival.

               (25)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Luxemburg gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Luxemburg fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (26)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  7
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Luxemburg 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg az egészségügyi rendszer ellenálló képességét az egészségügyi dolgozók megfelelő rendelkezésre állásának biztosítása révén. Gyorsítsa fel az egészségügyi rendszer irányításának javítását és az e-egészségügy fejlesztését célzó reformokat.

               2.Enyhítse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, különös tekintettel a nehéz munkaerőpiaci helyzetben lévőkre.

               3.Biztosítsa a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók likviditását támogató intézkedések hatékony végrehajtását. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Összpontosítása beruházásait a zöld és digitális átállásra, különösen a fenntartható közlekedésre és épületekre, a tiszta és hatékony energiatermelésre és -felhasználásra, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához. Mozdítsa elő az innovációt és a digitalizációt, különösen az üzleti szektorban.

               4.Biztosítsa a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletét és végrehajtását a bizalmi vagyonkezelési és vállalati szolgáltatásokat, valamint a befektetési szolgáltatásokat nyújtó szakemberek tekintetében. Fokozza az adórendszer azon jellemzőinek kezelését célzó erőfeszítéseket, amelyek – különösen a kifelé irányuló kifizetéseken keresztül – elősegítik az agresszív adótervezést.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 515 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.