title: A Tanács ajánlása ( 2013. június 21. ) a Spanyolországban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

text:
               26.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 180/4

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2013. június 21.)
   a Spanyolországban fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
   2013/C 180/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamok kerülik a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)

               A Tanács 2009. április 27-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy Spanyolországban túlzott hiány áll fenn, és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkével – ajánlást bocsátott ki a túlzott hiány 2012-ig történő megszüntetéséről (2) („a Tanács 2009. április 27-i ajánlása”).

               (4)

               A Tanács 2009. december 2-án – az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően – határozatban megállapította, hogy Spanyolország eredményes intézkedéseket tett, továbbá, hogy a Tanács 2009. április 27-i ajánlásának elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. Különösen a növekedési kilátásokban a globális gazdasági és pénzügyi válság nyomán bekövetkezett erőteljes romlás járt jelentős negatív költségvetési hatásokkal. Ennek nyomán a Tanács úgy határozott, hogy az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlást (a továbbiakban: a Tanács 2009. december 2-i ajánlása) fogad el arra vonatkozóan, hogy a túlzott hiányt középtávú intézkedésekkel legkésőbb 2013-ig hiteles és fenntartható módon meg kell szüntetni.

               (5)

               2010. június 15-én a Bizottság megállapította, hogy Spanyolország a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a költségvetési hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, így a túlzotthiány-eljárás keretében nincs szükség kiegészítő intézkedésekre.

               (6)

               A Tanács 2012. július 10-én – az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően – határozatban megállapította, hogy Spanyolország eredményes intézkedéseket tett, de a Tanács 2009. december 2-i ajánlásának elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. Különösen a növekedési kilátásokban bekövetkezett romlás és a kevésbé adóintenzív összetételű növekedés felé való elmozdulás járt jelentős negatív költségvetési hatásokkal. A Tanács ezért az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő felülvizsgált ajánlást (a továbbiakban: a Tanács 2012. július 10-i ajánlása) fogadott el, és az ajánlásban felkérte Spanyolországot, hogy legkésőbb 2014-re szüntesse meg a túlzott hiányt. Annak érdekében, hogy az államháztartás hiánya 2014-re a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kerüljön, a bizottsági szolgálatok 2012. tavaszi előrejelzésének aktualizált változata alapján Spanyolországnak azt ajánlották, hogy a strukturális egyenleg tekintetében 2012-ben a GDP 2,7 %-ának, 2013-ban a GDP 2,5 %-ának, 2014-ben pedig a GDP 1,9 %-ának megfelelő javulást érjen el. Az államháztartási hiányra vonatkozó célt 2012-re a GDP 6,3 %-ának, 2013-ra a GDP 4,5 %-ának, míg 2014-re a GDP 2,8 %-ának megfelelő szintre tűzték ki. Az ajánlás azt is tartalmazta, hogy Spanyolország hajtsa végre a 2012. évi költségvetésben, valamint az autonóm térségek vonatkozásában kidolgozott egyensúlyi tervben elfogadott intézkedéseket, és 2012. július végéig fogadja el a bejelentett, középtávú költségvetési stratégiát is tartalmazó, 2013–2014-re szóló többéves költségvetési tervet, amely részletesen meghatározná azokat a strukturális intézkedéseket, amelyek a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetéséhez szükségesek.

               (7)

               2012. november 14-én a Bizottság a bizottsági szolgálatok 2012. őszi előrejelzése alapján megállapította, hogy Spanyolország a Tanács 2012. július 10-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett, és úgy vélte, nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárásban.

               (8)

               Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Tanács a Bizottság ajánlása alapján az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő felülvizsgált ajánlás elfogadásáról határozhat, amennyiben sor került eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá, ha az eredeti ajánlás elfogadását követően a költségvetésre jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható gazdasági események következtek be. Az említett rendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a költségvetésre jelentős és kedvezőtlen hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági eseményeket a tanácsi ajánlás alapjául szolgáló gazdasági előrejelzéssel összevetve kell megvizsgálni.

               (9)

               Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hathónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány megszüntetésére irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. Továbbá a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanács olyan éves költségvetési célok elérését írja elő, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő egyenlegjavulással. Összhangban a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 9. cikkének (1) bekezdésével és 17. cikkének (2) bekezdésével, Spanyolország gazdasági partnerségei programot nyújt be.

               (10)

               A 2011-es rövid ideig tartó fellendülést követően a gazdaság ismét recesszióba süllyedt, negatív negyedéves reál-GDP-növekedést mutat 2011 harmadik negyedéve óta. Éves viszonylatban a GDP 1,4 %-kal csökkent 2012-ben. A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint a recesszió folytatódik 2013 folyamán, a pozitív nettó kivitel továbbra sem lesz képes ellensúlyozni a hazai kereslet folyamatos csökkenését. A kibocsátás várhatóan csak 2013 vége felé stabilizálódik. A reál-GDP így várhatóan 1,5 %-kal esik vissza 2013-ban, mielőtt 2014-ben (változatlan politikát feltételezve) 0,9 %-kal növekedni kezdene. A legutóbbi tanácsi ajánlás időpontjában úgy becsülték, hogy a reál-GDP zsugorodása 2012-ben 1,9 %, 2013-ban pedig 0,3 % lesz, míg 2014-ben 1,1 %-kal nőni fog. A növekedés 2012. évi, kevésbé negatív alakulása főleg a valamivel rugalmasabb hazai keresletnek, valamint valószínűleg a régiók és a helyi hatóságok által 2012. január 1-je előtt felhalmozott kereskedelmi adósság (27,4 milliárd EUR, azaz a GDP 2,6 %-a) visszafizetési rendszerén keresztül nyújtott likviditásnak volt köszönhető. 2013 és 2014-re vonatkozóan, a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése 2013-ban erőteljesebb reál-GDP-visszaesést, 2014-ben visszafogottabb fellendülést prognosztizál. Ez magában foglalja a hazai kereslet erőteljesebb csökkenését mindkét évben és hosszabban elhúzódó visszaesést a foglalkoztatás terén. A makrogazdasági kilátások romlása részben a 2013–2014-es költségvetési tervbe belefoglalt kiegészítő konszolidációs intézkedésekhez, valamint a 2013-as költségvetés figyelembe vételéhez köthető.

               (11)

               A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2012-ben elérte a GDP 10,6 %-át, szemben a kormány által, illetve a túlzotthiány-eljárás keretében kitűzött, a GDP 6,3 %-ában meghatározott céllal és a 2011-es, a GDP 9,4 %-át kitevő eredménnyel. A bankoknak nyújtott (egyszeri intézkedéseknek tekintett) tőketranszferek miatti kiigazítással a hiány 2012-ben a GDP 7,0 %-át, míg 2011-ben 9,0 %-át tette ki. Az államháztartási egyenleg csökkenése megfelel az elsődleges egyenleg 2,4 százalékpontos javulásának (a bankoknál végrehajtott tőketranszfer nélkül), zsugorodó gazdaság és a növekedés kevésbé adóintenzív összetétele mellett. A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése a strukturális hiány 1,8 százalékpontos javulását mutatja 2012-ben, az ajánlott 2,7 százalékpontos javulással szemben. A legutóbbi tanácsi ajánlás óta a potenciális kibocsátást enyhén lefelé módosították, a becsült költségvetési erőfeszítések továbbra is változatlanok. A strukturális egyenleg becsült változását azonban súlyosan érintették a váratlan bevételkiesések, amelyek mintegy 1 százalékpontot tettek ki. Összességében, figyelembe véve ezeket a hatásokat, a kiigazított költségvetési erőfeszítések 2,9 százalékpontra emelkednének, amely magasabb, mint a Tanács 2012. július 10-i ajánlása. A feltőkésítési intézkedésektől eltekintve, a költségvetési eltérés 2012-ben (a diszkrecionális intézkedéseket és a bázishatást figyelembe véve) a vártnál kisebb bevételek, valamint a magasabb folyó termelőfelhasználás és szociális transzferek kombinációjára vezethető vissza. A növekedés kevésbé adóintenzív összetétele és a munkaerőpiac erőteljesebb romlása jelentős bevételkiesést vont maga után, különösen a közvetlen és közvetett adók terén, valamint magasabb szociális kiadásokat okozott. Spanyolország 2012-ben jelentős, a GDP 4 %-át kitevő konszolidációs intézkedéseket fogadott el, amelyek a bevételi oldalon a GDP 1,5 %-át, a kiadási oldalon a GDP 2,5 %-át teszik ki. Ezek az intézkedések részben kompenzálták a strukturális egyenlegben a növekvő kamatkifizetésekből és magasabb szociális transzferekből adódóan bekövetkezett romlást.

               (12)

               2013-ban a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint a költségvetési hiány várhatóan a GDP 6,5 %-ára csökken, a túlzotthiány-eljárás keretében meghatározott 4,5 %-os célhoz képest. Az elsődleges egyenleg várhatóan 4,5 százalékponttal javul (0,9 százalékpont a bankoknak nyújtott tőketranszfer nélkül). A legutóbbi tanácsi ajánlást követően a spanyol kormány 2012 augusztusában 2013–2014-re szóló többéves költségvetési tervet terjesztett elő, felvázolva a középtávú konszolidációs stratégia egyes jellemzőit. A diszkrecionális intézkedések költségvetési hatása 2013-ban összességében a kiadási oldalon várhatóan a GDP mintegy 1 %-a, a bevételi oldalon pedig a GDP körülbelül 1,5 %-a lesz. A túlzotthiány-eljárás keretében meghatározott célhoz képest a várhatóan a GDP körülbelül 2 %-át kitevő költségvetési eltérésre részben a rosszabb kiindulási helyzet ad magyarázatot. Az eltérés fő oka azonban a növekedés kedvezőtlen szerkezeti összetétele, valamint a Tanács 2012. július 10-i ajánlásában vártnál erőteljesebb magánfogyasztás-csökkenés és rosszabbul teljesítő munkaerőpiac. A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése a strukturális hiány 1,1 százalékpontos további csökkenését vetíti elő 2013-ra, az ajánlott 2,5 százalékpontos erőfeszítéshez képest. A becsült potenciális növekedésben bekövetkezett változásokkal és a vártnál magasabb bevételcsökkenésekkel kiigazítva a becsült költségvetési erőfeszítések 1,4 százalékponttal javulnak, így a kiigazított költségvetési erőfeszítések a GDP 2,5 %-át teszik ki, összhangban a Tanács 2012. július 10-i ajánlásában javasolt erőfeszítésekkel. A 2013-as stabilitási programban a spanyol kormány 2013-ra a GDP 6,3 %-nak megfelelő államháztartási hiánycélt jelentett be, amelyet kb. 3 milliárd EUR összegű (a GDP 0,3 %-a) további, még ez évben elfogadandó és végrehajtandó konszolidációs intézkedésekkel kell megtámogatni.

               (13)

               A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint 2014-ben az államháztartási hiány várhatóan a GDP 7 %-ára nő, szemben a túlzotthiány-eljárás keretében a GDP 2,8 %-ában meghatározott céllal. Az elsődleges hiány a GDP 0,4 %-ával nő. A bázishatás mellett a becsült eltérés főként az elmúlt években végrehajtott átmeneti intézkedések kifutását, valamint azt tükrözi, hogy a 2014-re tervezett konszolidációs intézkedéseket nem részletezték kellő mértékben a 2012 augusztusában bejelentett többéves költségvetési tervben, ezért azokat a bizottsági szolgálatok előrejelzésében nem vették figyelembe. Ezen túlmenően a gazdasági növekedés összetételében az adó hatása továbbra is csekély lesz, a társadalombiztosítási járulékok és a közvetett adók nem emelkednek a nominális GDP növekedésével teljesen arányos mértékben. A magasabb adósságállomány miatt a kamatfizetések is tovább növekednek. A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális hiány az ajánlásban szereplő, a GDP 1,9 %-át kitevő javulással szemben 1,1 százalékponttal romlik. A becsült potenciális növekedésben bekövetkezett változásokkal és a váratlan bevételcsökkenésekkel kiigazítva, az eltérés további 0,2 százalékponttal nő.

               (14)

               A költségvetési irányítás tekintetében jelentős előrelépés történt a költségvetés végrehajtására vonatkozó jelentéstétel területén a központi kormányzati szintnél alacsonyabb szinteken. A költségvetési stabilitási törvény riasztásra és korrekciós mechanizmusokra vonatkozó, a költségvetési eltérések korlátozását célzó rendelkezései azonban nem bizonyultak teljes mértékben hatékonynak, és végrehajtásuk átláthatósága javítható. A költségvetési jelentéstétel területén regionális szinten történt előrelépés ellenére, a magasabb fokú költségvetési átláthatóság eléréséhez a költségvetési tervek esetében is átfogóbb, következetesebb és kellő időben történő jelentéstételre van szükség konszolidált államháztartási szinten, az európai számlák rendszerével összhangban. A teljes intézményi és pénzügyi függetlenséggel rendelkező költségvetési tanács létrehozása továbbra is várat magára.

               (15)

               A bruttó államadósság 2012-ben a GDP mintegy 84 %-ára emelkedett, a bizottsági szolgálatok 2012. tavaszi aktualizált előrejelzésében szereplő, a GDP 80,9 %-ában meghatározott értékhez képest. Az adósságráta növekedése a hiány vártnál magasabb alakulásának, az alacsonyabb nominális GDP-növekedésnek, a bank-feltőkésítési műveletek költségeinek, valamint a közigazgatás hátralékai kifizetésének volt betudható. A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan tovább növekszik, és változatlan politikai forgatókönyv mellett 2014-ben meghaladja a 95 %-ot, így minden évben meghaladja a Szerződésben szereplő referenciaértéket.

               (16)

               2013. április 10-én a Bizottság a Spanyolországra vonatkozóan a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás (4) keretében elvégzendő 2013. évi részletes vizsgálat alapján megállapította, hogy Spanyolország esetében túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A fellendülés éveiben felhalmozódott egyensúlytalanságok korrekciója, és a különösen a rendkívül magas magánszektorbeli és külső adósságállomány abszorpciója jelentős negatív következményekkel jár a gazdasági növekedésre, a pénzügyi stabilitásra és az államháztartásra. A túlzott hiány középtávú, fenntartható korrekciója a makrogazdasági egyensúlyhiányok ezzel párhuzamos kiigazítását teszi szükségessé, amelyet a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzését, valamint a kiigazítást hátráltató strukturális merevségek csökkentését célzó, további strukturális reformok támogatnak.

               (17)

               A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint Spanyolország nem fogja teljesíteni a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásban meghatározott nominális költségvetési célokat. Spanyolország azonban strukturális kiigazítást hajtott végre 2012-ben és 2013-ban, amely – figyelembe véve a tanácsi ajánlás elfogadása óta bekövetkezett előre nem látható kedvezőtlen gazdasági fejleményeket – összhangban van a Tanács 2012. július 10-i ajánlással. Ezek a váratlan és kedvezőtlen gazdaság fejlemények jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra. Különösen a bevételek számottevő visszaesése, amely a gazdasági egyensúly folyamatban lévő, a növekedés kevésbé adóintenzív szerkezete felé mutató helyreállításához és a bevétel rugalmasságára gyakorolt, ehhez társuló negatív hatásokhoz kapcsolódik, vezetett a költségvetési pozíció jelentős romlásához. Ezen túlmenően a gazdasági recesszió rendkívül kedvezőtlenül érintette a foglalkoztatást, és a munkanélküliség jelentősen megnőtt. Mindezeket a tényezőket figyelembe véve, a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival összhangban, valamint beleértve az államháztartásra jelentős negatív hatással járó túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok korrekciójának szükségességét, Spanyolország esetében indokoltabbnak tűnik a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő két évvel, 2016-ig történő meghosszabbítása, mint a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírt egyéves meghosszabbítás.

               (18)

               A gazdasági és költségvetési fejleményekre vonatkozó nagyfokú bizonytalanságra tekintettel az ajánlásban a kiigazítási időszak utolsó évére javasolt költségvetési célt egyértelműen a referenciaérték szintje alatt kell meghatározni annak érdekében, hogy garantálni lehessen a korrekció hatékony és tartós eredményét az előírt határidőn belül.

               (19)

               Az államháztartási hiány közbenső céljait, amelyek a túlzott hiány 2016-ig történő korrekciójához vezetnek, 2013-ra a GDP 6,5 %-ában, 2014-re a GDP 5,8 %-ában, 2015-re a GDP 4,2 %-ában, és 2016-ra a GDP 2,8 %-ában határozták meg. E célok eléréséhez az elsődleges egyenlegnek a 2013-2016 közötti időszakban (az egyszeri intézkedések nélkül) átlagban a GDP 1,3 %-át kitevő éves javulására, valamint a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi, 2016-ra kiterjesztett előrejelzéseinek alapján a strukturális költségvetési egyenlegnek 2013-ban a GDP 1,1 %-át, 2014-ben a GDP 0,8 %-át, 2015-ben a GDP 0,8 %-át, valamint 2016-ban a GDP 1,2 %-át kitevő javulására van szükség. Ez a fokozatosabb kiigazítási pálya figyelembe veszi a jelenlegi nehéz gazdasági környezetet és a spanyol gazdaság folyamatban lévő, jelentős strukturális átalakításait, és azt nagyratörő strukturális reformokkal kell megtámogatni. Ennélfogva az várhatóan támogatja a külső és belső makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetését, mérsékli a költségvetési konszolidációnak a gazdasági növekedésre gyakorolt rövid távú negatív hatását, miközben tovább stabilizálja és megfordítja az államadósság növekvő tendenciáját.

               (20)

               A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi, 2016-ra kiterjesztett előrejelzése szerint (amely változatlan politikát feltételez) úgy tűnik ebben a szakaszban nem lesz szükség további intézkedésekre a strukturális egyenlegben 2013-ra javasolt javulás (valamint a GDP 6,5 %-át kitevő új hiánycél) eléréséhez, azonban a költségvetési terveket a kormányzat minden szintjén szigorúan végre kell hajtani. Ahhoz, hogy a hiány 2014–2016-os időszakra fenntartható módon a Szerződés szerinti referenciaérték alá szorítható legyen, a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzésében már szereplő intézkedéseken felül további jelentős strukturális költségvetési intézkedésekre lesz szükség. Ezeknek az intézkedéseknek, amelyek 2014-ben a GDP körülbelül 2 %-át, 2015-ben 1 %-át, 2016-ban 1,5 %-át teszik ki, figyelembe kell venniük a negatív másodlagos hatások, a negatív potenciális kibocsátásnövekedés, valamint a növekvő kamatkifizetések és szociális juttatások kompenzálásának szükségességét.

               (21)

               A 2013-as stabilitási program olyan kiigazítási pályát irányoz elő, amely szélesebb értelemben összhangban áll a túlzott hiány 2016-ig történő korrekciójával, és célul 2013-ban a GDP 6,3 %-át, 2014-ben 5,5 %-át, 2015-ben 4,1 %-át, és 2016-ban 2,7 %-át kitevő államháztartási hiányt tűz ki. 2013-ra a cél a programban előirányzott körülbelül 3 milliárd EUR összegű további konszolidációs intézkedéseken alapul, amelyeket még pontosan meg kell határozni.

               (22)

               A költségvetési konszolidációs intézkedéseknek biztosítaniuk kell az államháztartási egyenleg tartós javulását, miközben az államháztartás minőségének javítására és a gazdaság növekedési képességének erősítésére irányulnak.

               (23)

               Spanyolország középtávon a fenntarthatóságot veszélyeztető nagy kockázattal, hosszú távon közepes kockázattal néz szembe. A magasabb, a GDP körülbelül – 0,5 %-át kitevő strukturális elsődleges egyenleghez való visszatérés (amilyen átlagban az 1998–2012 közötti időszakban volt) segíthet e kockázatok mérséklésében. A korai nyugdíjbavonulási rendszer 2013-as reformja várhatóan hozzájárul a szociális ellátórendszer hosszú távú fenntarthatóságához. Úgy tűnik azonban, hogy az életkorral kapcsolatos kiadások növekedésének megfékezésére irányuló további intézkedésekre van szükség, például a 2011-es nyugdíjreform által előirányzott fenntarthatósági tényező megfelelő szabályozása útján, beleértve annak kikötését, hogy a nyugdíjkorhatár a várható élettartam növekedésével összhangban fog emelkedni.

               (24)

               Tekintettel államháztartásának decentralizált jellegére, Spanyolország költségvetési kiigazítási pályáját hiteles középtávú konszolidációs stratégiával kell alátámasztani, amely a következőket foglalja magába: i. részletes többéves költségvetési terv a 2014–2016-ra vonatkozó intézkedések pontos meghatározásával, ii. az intézményi keret hatékonyságának további megerősítése (a költségvetési stabilitási törvény végrehajtásában az átláthatóság további növelésével, valamint független költségvetési tanács létrehozásával), iii. konkrét lépések megtétele a szociális ellátórendszer növekvő strukturális hiányának megfékezésére, valamint iv. nagyobb hangsúly fektetése a konszolidáció növekedést elősegítő jellegére (többek között a kiadások, valamint az adórendszer módszeres felülvizsgálatai útján).

               (25)

               A spanyolországi pénzügyi intézmények feltőkésítésére vonatkozóan az európai stabilitási mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás rendszeres felülvizsgálatával (5) párhuzamosan, valamint a 2012. július 23-án aláírt egyetértési megállapodásban elfogadottak szerint, a Spanyolország által a túlzotthiány-eljárás keretében tett kötelezettségvállalások végrehajtására vonatkozó előrelépések monitoringjára negyedévente kerül sor.

               (26)

               Spanyolország teljesíti a túlzott államháztartási hiány megszüntetésére kitűzött határidő meghosszabbításának az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeit,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               1.

               Spanyolországnak 2016-ig fel kell számolnia a jelenlegi, túlzott hiányt.

               2.

               Spanyolországnak 2013-ban a GDP 6,5 %-át, 2014-ben 5,8 %-át, 2015-ben 4,2 %-át és 2016-ban 2,8 %-át kitevő államháztartási hiánycélt kell elérnie, amely összhangban áll a strukturális költségvetési egyenlegnek 2013-ban a GDP 1,1 %-át, 2014-ben a GDP 0,8 %-át, 2015-ben a GDP 0,8 %-át, valamint 2016-ban a GDP 1,2 %-át kitevő javulásával, és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi, 2016-ra meghosszabbított előrejelzésein alapul.

               3.

               Spanyolországnak a kormányzat valamennyi szintjén végre kell hajtania a 2013. évi költségvetési tervben elfogadott intézkedéseket, és készen kell állnia korrekciós intézkedés megtételére a költségvetési tervektől való eltérés esetén. A hatóságoknak meg kell erősíteniük a középtávú költségvetési stratégiát a 2014–2016-ra vonatkozó, egyértelműen meghatározott strukturális intézkedésekkel, amelyekre a túlzott hiány 2016-ig történő korrekciójának eléréséhez van szükség.

               4.

               A Tanács a 2013. október 1-jei határidőt állapítja meg a spanyol kormány számára eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról.

         Ezen felül Spanyolországnak:

               a)

               meg kell erősíteniük az intézményi keret hatékonyságát az átláthatóság további növelésével a költségvetési stabilitási törvény végrehajtásában, valamint független költségvetési tanács létrehozásával, amely elemzéseket készít, tanácsot ad, figyelemmel kíséri a költségvetési politika nemzeti és uniós költségvetési szabályoknak való megfelelését;

               b)

               konkrét lépéseket kell tenniük a szociális ellátórendszer növekvő strukturális hiányának megfékezésére; valamint

               c)

               nagyobb hangsúlyt kell fektetniük a konszolidáció növekedést elősegítő jellegére, többek között a kiadások, valamint az adórendszer módszeres felülvizsgálatai útján.

         Végül a költségvetési konszolidációs stratégia sikerének biztosítása érdekében fontos a költségvetési konszolidáció megtámogatása átfogó strukturális reformokkal, a Tanácsnak az európai szemeszter és a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében Spanyolországhoz címzett ajánlásaival összhangban.
   Ennek az ajánlásnak a Spanyol Királyság a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. NOONAN

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

      (2)  A Spanyolországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok elérhetők a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (3)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005SC1032

A Bizottság ajánlása a Tanácsnak a Bizottságnak a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról az Amerikai Egyesült Államokkal történő tárgyalások lefolytatására való felhatalmazásáról  /* SEC/2005/1032 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.07.2005SEC(2005) 1032 véglegesA BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAKa Bizottságnak a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról az Amerikai Egyesült Államokkal történő tárgyalások lefolytatására való felhatalmazásáról1. INDOKLÁSA javaslat háttereE javaslat kettős hátterében egyfelől az Európai Unió felsőoktatási politikája, másfelől a EU és az USA közötti kapcsolatok állnak. A javaslat értelmében a felsőoktatásnak relevancia és kiválóság terén a világ számára követendő például kell szolgálnia, ezen kívül pedig az oktatási együttműködés kiszélesítésére szólít fel.Az oktatás a lisszaboni stratégia egyik lényeges elemévé vált, mely előirányozza, hogy az Európai Unió oktatási rendszere 2010-re a világ számára követendő például szolgáljon. Ez a célkitűzés csak akkor teljesíthető, ha az európai oktatás lépést tart a világban zajló fejleményekkel, különös tekintettel a világ legfejlettebb országaival – mint az Amerikai Egyesült Államokkal (a továbbiakban: az USA) – folytatott együttműködésre, valamint a megközelítéseknek és szabványoknak ezekkel az országokkal történő összehasonlítására.Az EU számára stratégiai jelentőségűek az USA-val folytatott kapcsolatok, melyek egyre több területre terjednek ki. A 2004-ben Dromolandban megrendezett EU-USA csúcstalálkozó vezetői megállapodtak, hogy felkutatják a gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és innováció fokozását célzó együttműködési eszközöket és legjobb gyakorlatokat. 2005. május 18-án a Bizottság az EU-USA partnerség erősítéséről szóló közleményt[1] fogadott el, amely a lisszaboni stratégiával összhangban megállapította, hogy az oktatási és képzési együttműködés fontos eszköze a tudásösztönzésnek és az innovációs lendületnek, valamint felszólított a jelenlegi felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére. 2005. június 20-án Washingtonban az EU-USA csúcstalálkozó vezetői megállapodtak egy, a transzatlanti gazdasági integráció és növekedés erősítését célzó kezdeményezésről, amely az oktatási együttműködést a „transzatlanti szinergiák fokozása” egyik eszközének tekinti az „egyre inkább tudásalapú gazdaságaink kialakulásának folyamatában”; valamint kötelezettséget vállaltak „az USA-EU felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére – amely magában foglalja a Fulbright/Európai Unió programot –, továbbá az oktatási együttműködés és a polgáraink közötti transzatlanti csereprogramok fellendítésére”.A jelenlegi megállapodást 2000-ben kötötték, az EU-USA programot pedig további öt évre, 2005-ig megújították. 2004 októbere és 2005 márciusa között külső értékelésre került sor. A független értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a program a transzatlanti felsőoktatásban és szakképzésben a tartós partnerségek és szinergiák létrehozásának hatékony eszköze, valamint hogy hozzájárult a kölcsönös megértés és az emberi erőforrás-fejlesztés minőségének javításához. 2005. június 27-én a Bizottság elfogadta az ezen értékelés eredményeiről szóló közleményt[2].Jelen ajánlás tárgya egy új, a 2006–2013 közötti időszakra vonatkozó, az EK-USA együttműködési program megújításáról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó felhatalmazás.A javaslat célkitűzéseiÁltalános célkitűzésAz EU-USA program általános célkitűzései a következők:-  az Európai Unió és az USA népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása,-  a polgárok jobb felkészítése a tudásalapú társadalomra.Az EU-USA program ezért a felsőoktatás és a szakképzés minőségének kölcsönös javítására fog törekedni.Konkrét célkitűzésekA konkrét célkitűzések az alábbiak:1.  az Európai Unió és az USA közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és a szakképzés területén;2.  a felsőoktatási és a szakképzési intézmények fejlesztéséhez való hozzájárulás;3.  az egyéni résztvevők személyes fejlődéséhez való hozzájárulás személyes érdekükben, valamint a program általános célkitűzésének elérése érdekében;4.  a polgáraink közötti transzatlanti csereprogramokhoz való hozzájárulás.Operatív célkitűzésekAz operatív célkitűzések az alábbiak:(1) a felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi programok és a mobilitás elősegítése céljából;(2) a felsőoktatás és szakképzés területén tevékeny állami és magánszervezetek közötti együttműködés támogatása a szakpolitikai kérdéseket érintő eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából;(3) szakemberek transzatlanti mobilitásának támogatása az EU és az USA közötti kapcsolatok szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó kölcsönös egyetértés fokozása céljából.ÖSSZHANG MÁS POLITIKÁKKALAz EU-USA felsőoktatási és szakképzési program teljes mértékben összhangban van az e területekre vonatkozó egyéb EU-eszközök programjaival, illetve kiegészíti azokat, lehetővé téve a minőségi oktatásra vonatkozó célkitűzések elérését az EU és az USA közötti együttműködésen keresztül. Ezenfelül a program személyes kapcsolatokra épülő transzatlanti együttműködést hoz létre, ami az EU többi oktatási és szakképzési programjaiból hiányzik.A program kiegészíti ezen túlmenően az EU-központok tevékenységét további cserelehetőségek nyújtása, valamint az Atlanti-óceán két partján működő intézmények és szervezetek közötti strukturális együttműködés ösztönzése révén.Konzultációk az érdekelt felekkel-  2001. évi tanulmány a szakoktatási és szakképzési együttműködés részletes szabályairólA Bizottság megbízásából készített tanulmány megerősítette az EU-USA közötti szakképzési együttműködés fontosságát. Bár a szakképzési intézmények nem feltétlenül jól felkészültek a transzatlanti együttműködésre, komoly lehetőség van a tapasztalatok kölcsönös gazdagítására ennek az együttműködési formának a segítségével, mert általa új lehetőségek biztosíthatók olyan hallgatók, gyakornokok és oktatók transzatlanti mobilitására, akik e lehetőségekhez egyébként nem férnének hozzá. A tanulmány megállapította, hogy a felsőoktatás részterületének és a kiegészítő szakképzésnek az együttes megléte a költségvetés jelentős növelését teszi szükségessé.-  Időközi külső értékelés2005 elején lezárult a külső értékelés. Az értékelés megerősítette, hogy a program hatékony, releváns és előnyös az érintett intézmények, szakterületek és hallgatók számára. Ugyanakkor megállapították, hogy a program nem elég nagy ahhoz, hogy hatást gyakoroljon az Európai Unió és az USA népei közötti kölcsönös egyetértésre. A projektek túlnyomórészt fenntarthatók, bár nem minden tevékenység folytatható azonos módon. Az értékelők különösen kiegészítő mobilitási támogatások bevezetését javasolják a sikeres projektekre vonatkozóan.– A 2004. évi, Washingtonban megrendezett szeminárium az EU-USA együttműködés jövőjéről.Az USA és az EU kimagasló szakértőinek, valamint kormányzati képviselőinek részvételével kerekasztal-megbeszélés szervezésére került sor az USA Oktatási Minisztériumával (FISPE) közösen 2004. november 27-én Washingtonban. A szakértők arra a következtetésre jutottak, hogy az EU-USA program rendkívül fontos az érintett intézmények, szakterület és hallgatók számára, valamint hogy stratégiai jelentőségű az EU és az USA polgárai közötti kapcsolatok tekintetében. Kiemelték, hogy a program lehetővé tette a többoldalú transzatlanti partnerségek fejlesztését, mely kedvezően hatott a szakterületre és a csereprogramban részt vevő hallgatókra. Különösen ez utóbbiak bővíthették tudásukat rendkívüli mértékben más kultúrák megismerése révén, javíthatták alkalmazkodóképességüket, egyetemi teljesítményüket és nőttek arra vonatkozó esélyeik, hogy a nemzetközi piacon színvonalas állást találjanak. Azt is kiemelték, hogy többet kellene tenni annak biztosítására, hogy a programnak átfogóbb és tartósabb hatása legyen. Ez egy átfogóbb program létrehozását és az egyedi projektek fenntarthatóságát támogató intézkedések meghozatalát igényli. Végül azt javasolták, hogy a programhoz a rendszert érintő kérdésekre vonatkozó intézkedéseket és szakpolitikai párbeszédet kell társítani.A megvizsgált lehetőségekMegközelítések és eszközök: szakpolitikai párbeszéd és összehangolásAz Európai Unió és az USA közötti szakpolitikai párbeszéd egyértelműen hozzájárulhat az oktatási és képzési stratégiák jobb megértéséhez, elősegítheti a legjobb gyakorlatok cseréjét és végső soron a polgárok életére közvetlenül kiható intézkedésekhez vezethet.Azonban a szakpolitikai párbeszéd önmagában nem képes alulról felfelé irányuló, személyes kapcsolatokon alapuló, innovatív együttműködés létrehozására, a fiatalok minőségi mobilitásának fokozására, és nem segíti elő a fiatalok és szervezetek könnyebb hozzáférését a transzatlanti csereprogramokhoz. Konkrét intézkedésekkel járó programra van szükség az ilyen tevékenység ösztönzésére és támogatására.A kiadási program lehetséges alternatíváiLétező vagy javasolt keretekbe történő integrálásA jelenleg működő oktatási és képzési programok, így a „ Socrates” vagy a „ Leonardo da Vinci” a tagállamok polgárai számára készültek és kizárólag rájuk irányulnak. A döntéshozatali eljárás, az intézkedések és a végrehajtási mechanizmusok tipológiája nem illeszkednek jól az EU-USA kétoldalú felsőoktatási és szakképzési együttműködés kereteibe. Ugyanez vonatkozik az egész életen át tartó tanulás jövendő programjára is.Az „Erasmus Mundus” program célja az Európai Unió felsőoktatása minőségének javítása, valamint nemzetközi elismertségének fokozása harmadik országok hallgatóinak és kutatóinak nyújtott ösztöndíjprogramon keresztül. Az Erasmus Mundus olyan felsőoktatási program, amelynek elsődleges célja a nem EU-tagállamok hallgatóinak megnyerése mesterfokozatú szinten. Így nem irányul kétoldalú csereprogramokra, nemzetközi tantervfejlesztésre és intézményi együttműködésre. Nem foglalkozik szakképzéssel és a felsőfokú végzettséggel rendelkező hallgatókra összpontosít, szemben a javasolt, USÁ-val kialakítandó együttműködési programmal, amely elsősorban a felsőfokú végzettséggel még nem rendelkező hallgatókkal kapcsolatos tevékenységekre összpontosít.Más külső programok ugyancsak alkalmatlanok az EU-USA kétoldalú együttműködés célkitűzéseinek megvalósítására.A megállapodás megújítása és a program jelenlegi formában történő folytatásaA javasolt megállapodás és az általa létrehozandó program nem jelent gyökeres változást az együttműködés jelenlegi formájához képest; összhangban van egyrészt a Bizottság 2005. május 18-i közleményével[3], mely a jelenlegi együttműködés megerősítésére szólított fel, másrészt pedig a 2005 júniusában megrendezett EU-USA csúcstalálkozón tett közös kötelezettségvállalással, melynek célja a megállapodás megújítása és megerősítése az EU és az USA polgárai közötti oktatási együttműködés és a transzatlanti csereprogramok fellendítése céljából.A program figyelembe veszi az elmúlt időszakból, valamint a független, időközi értékelésből levont tapasztalatokat azáltal, hogy különbséget tesz a felsőoktatás és a szakképzés között, épít a kiválóságra, és bővíti a hallgatók és a gyakornokok csereprogramjait.Az értékelés megállapította, hogy a jelenlegi program szűkös költségvetése korlátozta a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását, és akadályozta a szakképzés területén a jelentékeny együttműködés kialakulását. A javasolt megállapodással létrehozandó program a költségvetés növelésével jár (2-ről átlagosan 8 millió EUR/év), tekintettel az EU és az USA felsőoktatási és szakképzési rendszerének méretére, valamint az együttműködési potenciálra.A figyelembe vett lehetőségek pozitív és negatív hatásainak vizsgálataCélkitűzéseinek elérése esetén a program rövid és hosszú távon is pozitív hatással lesz a fiatalokra, csakúgy, mint a felsőoktatási és szakképzési kérdésekkel foglalkozó intézményekre és szervezetekre. A transzatlanti mobilitás értékes tapasztalatokkal gazdagítja a résztvevőket, mely majd segíti őket abban, hogy könnyebben integrálódjanak a ma társadalmába és tudásalapú gazdaságába.Az egymás közötti együttműködés segíti az intézményeket a jobb tantervek és tanítási módszerek kialakításában a legjobb gyakorlatok egymástól történő átvétele és új megközelítések közös kidolgozása révén.Hosszú távon az együttműködés segítené fenntartani az Európai Unió és az USA között a személyes dimenzióban elért magas fokú egyetértést.Társadalmi, gazdasági vagy környezeti szinten a hatások nem ütköznek egymással.Jelen lehetőség választásának indokaiSzéles körű az egyetértés abban, hogy a program központi eleme továbbra is a felsőoktatás maradjon. Ugyanakkor a program lehetőséget biztosít transzatlanti együttműködésre olyan szakoktatási és szakképzési szervezetek számára, melyek egyébként nem vennének részt ilyen együttműködésben.Az egész életen át tartó oktatás keretében, valamint az EU-USA kapcsolatok személyes dimenziójának erősítése érdekében a program nyitott azon fiatal, elsősorban a felsőoktatás és a közigazgatás világán kívül tevékenykedő szakemberek számára is, akik az EU és az USA közötti kapcsolatokat specifikusan érintő, az USA hatóságaival folytatott konzultációk során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni vagy képzésben részt venni.A program hatását fokozza szakpolitika-orientált projektek létrehozása az Európai Unió és az USA érdeklődésére egyaránt számot tartó területeken. Ezek rendszerszintű hatással bíró projektek, melyek hatása túlmutathat a megvalósításukban közvetlenül érintett intézményeken, szervezeteken és egyéneken. Ezen projektek célja a tudás fokozása, illetve a legjobb gyakorlatok cseréje olyan kérdésekre vonatkozóan, mint az oktatási és képzési rendszerek minősége és összeegyeztethetősége; a mindenki számára elérhető, egész életen át tartó tanulás, valamint az oktatási és képzési rendszerek nemzetközi dimenzió felé történő nyitása.A javaslat jogi elemeiJogalapA javaslat alapja a Szerződés 149., 150. és 300. cikke.Szubszidiaritás és arányosságTöbboldalú együttműködési keret folytatását javasolva, a program kiegészíti a tagállamok és az USA közötti kétoldalú együttműködési rendszert. A program teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok hatáskörét, meghagyva a kezdeményezés jogát a célintézményeknek és -szervezeteknek. A program javasolt megújítása nem tervez olyan szabályozási megközelítést, amely összeütközésbe kerülne a tagállamok e területen fennálló kizárólagos hatáskörével. Az arányosság érvényesülése biztosított.A beavatkozás leírásaA program az alábbi intézkedéseken keresztül valósítja meg célkitűzéseit:A felsőoktatási és a szakképzési programhoz kapcsolódó intézkedésekKonzorciális projektekEzen intézkedés célcsoportját felsőoktatási intézmények, szakképzési intézmények és szervezetek, illetve azok oktatói, hallgatói és gyakornokai képezik. Az intézkedés két konkrét célkitűzésnek felel meg: a felsőoktatási és szakképzési intézmények és szervezetek fejlesztéséhez való hozzájárulás, valamint az oktatók, hallgatók és gyakornokok mobilitásának fokozása.A projektek e típusa főképp a jelenleg támogatott közös projektek folytatását jelenti.A konzorciális projektek azokra a kiemelt területekre összpontosítanak, amelyek az USA hatóságaival történt konzultáció eredményeképpen kulcsfontosságúnak tekinthetők az EU-USA együttműködésben.Kiválósági (nyomon követő) mobilitási projektekEzen intézkedés keretében a már kiválóan teljesített konzorciális projektek részesülhetnek kiegészítő pénzügyi támogatásban a kezdeti 3 vagy 4 éves időszakot követően. A támogatás kizárólag a hallgatói mobilitás további lehetőségeinek finanszírozására használható fel. Ezen intézkedés kiemeli a program profilját azáltal, hogy a kiválóságra helyezi a hangsúlyt. Ez növeli a finanszírozott projektek motivációját jó minőségű mobilitási projektek elkészítésére és az azok fenntarthatóságához való hozzájárulásra.Szakpolitik a-orientált intézkedésekEzen intézkedés célcsoportja: a felsőoktatással és a szakképzéssel foglalkozó szervezetek. Az intézkedés konkrét célkitűzése az EU és az USA közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és szakképzés fejlesztése terén, egyes kiemelt kérdésekre összpontosítva. Hosszabb távon ez az intézkedés hatással van a szakpolitika és a rendszer fejlődésére.Az ebbe a kategóriába tartozó tevékenységek magukba foglalják a tanulmányokat, konferenciákat, szemináriumokat, munkacsoportokat és teljesítményértékelési gyakorlatokat.„Schuman-Fulbright” egyéni mobilitási támogatásokEzen intézkedés célcsoportjába a zömében a felsőoktatáson és a közigazgatáson kívül tevékenykedő olyan fiatal szakemberek (döntéshozók, szociális partnerek képviselői, újságírók stb.) tartoznak, akik az EU és az USA közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő, az USA hatóságaival folytatott konzultáció során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni vagy képzésben részt venni.Költségvetési vonzatA javasolt program költsége legfeljebb 58,1 millió EUR a 2006–2013 közötti nyolc éves időszakban, feltéve, hogy az USA is hasonló nagyságú pénzeszközzel járul hozzá a programhoz.A Bizottság a megállapodás szövegébe egy félidős felülvizsgálati záradékot kíván beiktatni, mely lehetővé teszi a tevékenységek irányának megváltoztatását és a pénzügyi terv keretében a program számára megállapított költségvetés újraértékelését.A költségvetés növelésének okaAmint az az 5.2. pontban megállapításra került, a jelenlegi program szűkös költségvetése korlátozta a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását és akadályozta a szakképzés területén a jelentős együttműködés kialakulását.Költségszámítás – Referenciaösszegek számítási cél okraA felsőoktatással és szakképzéssel kapcsolatos intézkedésekKonzorciumok: 185.000 EUR, amelyből 165.000 EUR mobilitási támogatás (1000 EUR/hó + 1000 EUR utazási támogatás, összesen 33 hallgató részére, átlagosan 4 hónapos tanulmányi időszakra) és 20.000 EUR a konzorciumban társult partnerek részére nyújtott átalányösszeg. A mobilitást nem tartalmazó projektek esetében az átlagos támogatás összege 120.000 EUR.Kiválóság: 120.000 EUR a kiegészítő mobilitási lehetőségek támogatására (1000 EUR/hó + 1000 EUR utazási támogatás, összesen 24 hallgató részére, átlagosan 4 hónapos tanulmányi időszakra). A régi ösztöndíjasok egyesületének éves támogatása 15.000 euróra becsülhető.Egyéb intézkedésekSzakpolitika-orientált intézkedések: 100.000 EUR.„Schuman-Fulbright” egyéni mobilitás: 32.000 EUR (ösztöndíjasonként 5.000 EUR/hó + 2.000 EUR utazási támogatás, átlagosan 6 hónapos időszakra).Eredmény előirányzatA program a nyolcéves időszak alatt 519 projektet támogat majd (részletesen lásd a pénzügyi kimutatás 8. pontjában). A mobilitási tevékenységekben 17.000 fő fog részt venni az Európai Unióból és az USA-ból a program teljes időtartama alatt.2. AJÁNLÁSEzért a Bizottság ajánlja a Tanácsnak, hogy :-  a Bizottság kapjon felhatalmazást arra, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytasson az Amerikai Egyesült Államokkal egy, a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó, 2006–2013 közötti időszakra szóló megállapodásról,-  összhangban a Szerződés 300. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva, a mellékelt tárgyalási irányelvek keretei között folytassa le.1. MELLÉKLETTárgyalási irányelvek(1) A tárgyalás célkitűzése az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között kötendő felsőoktatási és szakképzési megállapodás létrehozása. A megállapodás e területeken együttműködési programot hoz létre;(2) A programot a Bizottság és az USA illetékes hatóságai közösen irányítják, közösen határoznak a végrehajtás, ellenőrzés és értékelés módozatairól;(3) Négy fő intézkedésre kerül sor: konzorciális projektek, kiválósági mobilitási projektek, szakpolitika-orientált intézkedések, valamint „Schuman-Fulbright” egyéni mobilitási támogatások;(4) A konzorciális projektek rendszerint legalább három Európai Unión belüli felsőoktatási vagy képzési intézmény és három hasonló USA-beli intézmény részvételével jönnek létre, középpontjukban pedig elsősorban a tantervfejlesztés és a diákcsere áll. A projektek az EU-USA együttműködés szempontjában kulcsfontosságú, az USA hatóságaival folytatott konzultáció során meghatározandó, elsőbbséget élvező területekre összpontosulnak;(5) A kiválósági mobilitási projektek olyan konzorciális projektek, amelyek kiemelkedő minőséget értek el és amelyek kizárólag a hallgatók mobilitásának ösztönzésére fordítható kiegészítő pénzügyi támogatásban részesülnek;(6) A szakpolitika-orientált intézkedések körébe tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok, teljesítményértékelési gyakorlatok tartoznak, és azok a felsőoktatás és szakképzés horizontális kérdéseire irányulnak;(7) A „Schuman-Fulbright” egyéni mobilitási támogatások célcsoportját elsősorban azok a felsőoktatáson és közigazgatáson kívül tevékenykedő szakemberek – döntéshozók, szociális partnerek képviselői, újságírók stb. – képezik, akik az EU és az USA közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő, az USA hatóságaival folytatott konzultációk során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni vagy képzésben részt venni;(8) Az intézkedéseket pályázati felhívások útján kell végrehajtani;(9) A felek egyenlő mértékű társfinanszírozással járulnak hozzá a kiválasztott projektekhez;(10) Minden fél hozzájárul a program mintegy 58 millió eurós teljes költségvetéséhez;(11) A megállapodás keretében végrehajtott együttműködési tevékenységek felülvizsgálatára vegyes bizottság kerül felállításra;(12) A megállapodás magában foglal egy felülvizsgálati záradékot, mely lehetővé teszi a tevékenységek irányának megváltoztatását és a pénzügyi terv keretében a program számára megállapított költségvetés újraértékelését.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] COM(2005) 196[2] COM(2005) 274[3] COM(2005) 196[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: A Tanács ajánlása ( 2012. július 10. ) a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi vélemény adásáról

text:
               24.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 219/17

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2012. július 10.)
   a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi vélemény adásáról
   2012/C 219/05
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

               (2)

               A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

               (3)

               A Tanács 2011. július 12-én ajánlást (3) fogadott el a Cseh Köztársaság 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt adott a Cseh Köztársaság 2011–2014-es időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramjáról.

               (4)

               A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor.

               (5)

               A Tanács 2011. december 1-jén következtetéseket fogadott el, amelyekben felhívta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy a Foglalkoztatási Bizottsággal és más bizottságokkal együttműködésben nyújtsa be a Tanácsnak az Európa 2020 szakpolitikai ciklus keretében javasolt intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeit. Az említett észrevételek a Foglalkoztatási Bizottság véleményének részét képezik.

               (6)

               Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2012. február 15-én elfogadta a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást.

               (7)

               2012. március 2-án az Európai Tanács jóváhagyta a pénzügyi stabilitással, a költségvetési konszolidációval és a növekedést támogató intézkedésekkel kapcsolatos prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást.

               (8)

               A Cseh Köztársaság 2012. április 25-én benyújtotta a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját, 2012. április 13-án pedig 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (9)

               Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően a konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A konvergenciaprogram szerint a 2012-es GDP-növekedés várhatóan 0,2 %, a 2013-as pedig 1,3 % lesz ellentétben a Bizottság szolgálatainak 2012. évi tavaszi előrejelzésében prognosztizált 2012-es 0 %-kal és 2013-as 1,5 %-kal. A konvergenciaprogramban körvonalazott költségvetési stratégia célja egy kiegyensúlyozott költségvetés elérése 2016-ra. A 2013-ban a GDP 2,9 %-ának megfelelő költségvetési hiánycél összhangban áll a túlzott hiány kiigazítására vonatkozóan a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásokban meghatározott határidővel. Az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg (5) alapján a 2010–2013-as időszakban a GDP 0,9 %-ának megfelelő éves átlagos költségvetési kiigazítás kismértékben a Tanács által javasolt, a GDP 1 %-ának megfelelő kiigazítás alatt van. A konvergenciaprogram megerősíti, hogy a középtávú költségvetési cél a GDP 1 %-át kitevő hiány, amely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt – 2015-ben elérendő – követelményeket. Az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg alapján a középtávú költségvetési cél elérésének irányába tett előrelépések 2014-ben a GDP 0,8 %-ának, 2015-ben pedig 0,7 %-ának felelnek meg; az államháztartási kiadások növekedésének mértéke összhangban van a kiadásra vonatkozóan a Stabilitási és Növekedési Paktumban rögzített referenciaértékkel.
               A konvergenciaprogramban szereplő költségvetési előrejelzések számos kockázatnak vannak kitéve. Az egyházaknak nyújtott pénzügyi kompenzációról szóló törvény, amelyet a parlament jelenleg tárgyal, egy alkalommal, a hatálybalépés évében a GDP 1,5 %-ával növelné az államháztartás hiányát. Általánosabban a bevételi és a kiadási oldalon tervezett konszolidációs intézkedések jellege és mértéke jelentős kockázatot jelent a költségvetési kiigazítás fenntarthatósága szempontjából a programidőszakon túl. A költségvetési kiigazítás eddig főként a lineáris csökkentésekre támaszkodott, amely a növekedést ösztönző kiadási tételekre is hatással van. A 2013–2015-ös időszakra a közigazgatási kiadások terén a GDP 1 %-át kitevő további megtakarításokat terveznek, azonban a program nem tartalmaz kellően konkrét részleteket. Végezetül a tervezett bevételi intézkedések legtöbbje átmeneti jellegű, és 2015-ben lejár. A konvergenciaprogram szerint az adósság-GDP arány 2013-ban várhatóan 45,1 %-on tetőzik, és ezt követően csökkenni fog, főként az elsődleges egyenleg várható folyamatos javulásának köszönhetően.

               (10)

               2011-ben a cseh hatóságok jóváhagyták a kedvezményes hozzáadottértékadó-mérték növelését és a dohányra kivetett magasabb jövedéki adókat; elfogadták a munkabéreket terhelő adókat érintő jelentős adóreformot is, amelynek 2014-ben kellene hatályba lépnie. 2012 áprilisában kormányszintű megállapodás született az adórendszer további módosításairól. A további módosítások közül néhány a jelenleg az uniós átlag alatti környezetvédelmi és ingatlanadókat érinti. A munkabéreket terhelő adókat érintő rendelkezések a javaslat szerinti átmeneti jellegük miatt a teljesítéssel kapcsolatos további költségeket eredményeznének, és az adófizetők szempontjából kevésbé lenne kiszámítható a rendszer. Ezenfelül az új javaslatok csak részben foglalkoznak azzal, hogy az átalányadózás és az adókedvezmények széles körű igénybevétele miatt a munkavállalókhoz képest alacsony az önálló vállalkozók tényleges adóztatása. Végezetül, a kormány intézkedéseket fogadott el a hozzáadottérték-adóval és az üzemanyagadóval kapcsolatos csalások elleni küzdelem érdekében, és megtette az első lépéseket az egyablakos beszedési rendszer bevezetése felé. Az adójogszabályok betartása azonban továbbra is kérdés marad, és a jelenlegi adóbeszedési rendszer nem világos és átfogó stratégián alapul.

               (11)

               A kormány elfogadta és részben végrehajtotta a nyugdíjrendszer reformját, amelynek célja a költségvetés megszilárdítása és a nyugdíjmegtakarítások növelése. Mindazonáltal, mivel 2030-tól kezdődően a nyugdíjkiadások fokozatosan gyorsuló növekedésére kell számítani, a nyugdíjrendszerben várható pénzügyi egyensúlyhiány az uniós átlaggal összevetve még mindig viszonylag magas. A reform megerősíti a törvényes nyugdíjkorhatár és a várható élettartam kapcsolatát, viszont hiányzik belőle az a mechanizmus, amely biztosítaná a gyors reagálást a jövőbeli változásokra. Az, hogy az újonnan létrehozott új pillér mennyiben eredményez magasabb átlagnyugdíjakat a jövőben, attól függ, hogy a munkavállalók – különösen a fiatalok – milyen arányban vesznek e pillérben részt, illetve hogy hosszú távon milyen lesz a várható hozam. Nem jelentettek be azonban olyan intézkedéseket, amelyek ösztönöznék az e pillérben való tényleges részvételt, valamint szükség volna a potenciális megtakarítók számára nyújtott további iránymutatásra. Ezenfelül a kormány által – a szociális partnerekkel egyetértésben – tervezett új korkedvezményes nyugdíjbavonulási rendszer jelentős kockázatot képvisel a reformok hitelességére és nagyszabású voltára nézve abból a szempontból, hogy így emelkedni fog-e a tényleges nyugdíjbavonulási életkor, és megfelelő lesz-e a nyugdíjak összege.

               (12)

               A teljes munkanélküliségi ráta az uniós átlag alatt van, de a gyermekes nők és más kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok a munkaerőpiacon továbbra sem tudnak teljes mértékben érvényesülni. A szülési szabadságról való korai visszatérés – amely elejét venné a készségek elvesztésének – azon múlik, hogy könnyebb-e a hozzáférés a gyermekek, különösen a három év alatti gyermekek napközbeni felügyeletét ellátó intézményekhez. E tekintetben a kormány könnyítette a vállalati óvodák létrehozásának szakmai követelményeit, és adózási ösztönzőket kíván bevezetni a magán-gyermekgondozás szélesebb körű elterjesztése érdekében, részben végrehajtva így az ajánlásokat. Mivel azonban a három év alatti gyermekeknek csupán 3 %-a jár bölcsödébe (ez az arány az EU-27-ben 2009-ben 24 % volt), további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a kisgyermekek szülei nagyobb mértékben vegyenek részt a munkaerőpiacon.

               (13)

               Számos intézkedést fogadtak el az állami foglalkoztatási szolgálat teljesítményének javítása érdekében. A regionális munkaügyi hivatalok egy új központi munkaügyi hivatal irányítása alá kerültek, és – a szociális ellátások szélesebb körű reformja keretében – a nem biztosítási szociális ellátások kifizetéséért viselt felelősség az önkormányzatokról a munkaügyi hivatalokra hárult. Az ebből eredő megnövekedett munkamennyiség azonban további terheket ró az állami foglalkoztatási szolgálat alkalmazottaira, akiknek száma 2011-ben 12 %-kal csökkent. A munkaerő-közvetítés javítása érdekében bevezettek egy rendszert, amely a foglalkoztatási szolgálatokat magánügynökségeknek szervezi ki. A díjak nagy részét előre kell fizetni, ám ezt a rendszert a jövőben felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy az ösztönzőket a munkaerő-piaci eredményekhez igazítsák. További erőfeszítésekre van szükség a képzések, az álláskeresésben nyújtott segítség és az egyénre szabott szolgáltatások jobb minőségének és hatékonyságának biztosítása érdekében. Ehhez azonban biztosítani kell a szükséges eszközöket és ösztönzőket. Be kell vezetni a hatékonyság értékelését az intézkedések célzottságának javítása érdekében, amennyiben a beavatkozásokat és az aktivációs programok finanszírozását a teljesítményhez kívánják kötni.

               (14)

               Az egyes olyan területeken, mint az e-kormányzati szolgáltatások és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése, a közelmúltban történt előrelépések ellenére a közigazgatás hatékonyságának javítására még sok lehetőség kínálkozik. A 2011–2012-es korrupcióellenes stratégia végrehajtása jelenleg folyik, és készül a 2012 utáni időszakra szóló új stratégia, amelyet még 2012-ben el fognak fogadni. A jelenlegi stratégia legfontosabb intézkedése a 2012 áprilisa óta hatályban lévő, új közbeszerzési törvény elfogadása volt. E törvény megfelelő érvényesítése és végrehajtása létfontosságú annak hitelessége és hatékonysága tekintetében. Még nem oldották meg az anonim részvénytulajdonlás kérdését. A közalkalmazotti törvény még mindig előkészítés alatt áll, azonban késedelem nélkül el kell fogadni annak érdekében, hogy a közigazgatás számára biztosítsák a szükséges stabilitást. Emellett az uniós alapok végrehajtása terén mutatkozó gondokat jelentős mértékben a közbeszerzés szabálytalanságai, valamint a közigazgatás irányításának és ellenőrző rendszereinek az elvárt szint alatti működése okozza.

               (15)

               A cseh gazdaságnak olyan tényezőket kell mozgósítania, amelyek elősegítik az innováción, a magasabb hozzáadott értéken és a humántőkén alapuló növekedésre való átállást, mivel a tőkeigényes növekedésen alapuló további tényleges konvergencia meglehetősen korlátozottnak tűnik. Jelenleg párbeszéd folyik a felsőoktatás reformjáról. E reform magában foglalja ugyan a jelenlegi akkreditációs folyamat átalakítását, azonban nem pontosítja kellőképp a minőségértékelési normákat, és a módszeres adatgyűjtés és elemzés hiánya miatt nem élvezi az akadémiai közösség támogatását. A cseh diákok romló eredményei miatt a kormány lépéseket tett a minimális tanulmányi eredmények biztosítása érdekében, és országos szintű számítógépes vizsgáztatási stratégiát indított útnak. Ezen intézkedések azonban nem képesek hatékonyan növelni a kötelező oktatás minőségét és igazságosságát.

               (16)

               Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. Értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi, 1–6. ajánlás tükrözi a Bizottságnak az európai szemeszter keretében tett ajánlásait.

               (17)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és véleményét (6) különösen az 1. ajánlás tükrözi,

         AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság a 2012–2013-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               Biztosítsa a túlzott hiány kellő időben történő kiigazítása érekében tervezett előrehaladást. Ebből a célból teljes mértékben hajtsa végre a 2012. évi költségvetést, és határozza meg a 2013-ban szükséges tartós intézkedéseket, hogy elérjék a túlzotthiány-eljárás szerint a tanácsi ajánlásban meghatározott átlagos éves strukturális kiigazítást. Ezt követően biztosítsa a megfelelő strukturális kiigazítást annak érdekében, hogy kellő előrelépés történjen a középtávú célkitűzés felé, ideértve a kiadási referenciaérték teljesülését. Ezzel összefüggésben kerülje el a lineáris csökkentéseket, biztosítsa a növekedést ösztönző kiadásokat, és fokozza a közkiadások hatékonyságának javítását. Használja ki a mozgásteret a növekedésre legkevésbé ártalmas adóemelés terén. A munkát terhelő magas adókról helyezze át a hangsúlyt az ingatlanadókra és a környezetvédelmi adókra. Csökkentse a munkavállalók és az önálló vállalkozók adóügyi megítélése közötti eltéréseket. Tegyen lépéseket az adóbeszedés javítására, csökkentse az adócsalást, javítsa az adószabályok betartását, többek között az összes adóra érvényes egyablakos beszedési rendszer végrehajtása révén.

               2.

               Az állami nyugdíjrendszerben vezessen be további változtatásokat annak hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Gondolja át a korai nyugdíjbavonulási rendszer tervezetét. A megfelelőbb nyugdíjak érdekében mozdítsa elő a fiatal munkavállalók tényleges részvételét a tervezett második pillérben.

               3.

               Tegyen további lépéseket annak érdekében, hogy jelentős mértékben javuljon hozzáférés a megfizethető és minőségi iskola előtti gyermekfelügyeleti intézményekhez.

               4.

               A képzés, munkakeresési segítség és az egyénre szabott szolgáltatások, köztük a kiszervezett szolgáltatások minőségének és hatékonyságának növelésével szilárdítsa meg az állami foglalkoztatási szolgálatokat.

               5.

               A szabálytalanságok elkerülésére, valamint a közigazgatás stabilitása és hatékonysága érdekében haladéktalanul fogadja el és hajtsa végre a közalkalmazotti törvényt, valamint biztosítsa az új közbeszerzési törvény megfelelő végrehajtását. Oldja meg az anonim részvénytulajdonlás kérdését. Biztosítsa az uniós támogatások helyes végrehajtását, és fokozza a korrupció elleni küzdelmet.

               6.

               Fogadja el a felsőoktatás és a kutatóintézetek minőségi értékelését szolgáló átlátható és egyértelműen meghatározott rendszer létrehozásához szükséges jogszabályt. Biztosítsa, hogy a finanszírozás fenntartható legyen, és a minőségértékelés eredményéhez kapcsolódjon. Alakítsa ki a kötelező oktatás fejlődésorientált értékelési keretét.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  2012-re érvényben tartja a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2012. április 26-i 2012/238/EU tanácsi határozat (HL L 119., 2012.5.4., 47. o.).

      (3)  HL C 212., 2011.7.19., 5. o.

      (4)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

      (5)  A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közösen elfogadott módszertan alkalmazásával újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

      (6)  Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.


title: 2012/772/EU: A Bizottság ajánlása ( 2012. december 6. ) az agresszív adótervezésről

text:
               12.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 338/41

         A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
   (2012. december 6.)
   az agresszív adótervezésről
   (2012/772/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az országok az adótervezést a világon mindenütt hagyományosan jogszerű gyakorlatnak tekintették. Idővel azonban az adótervezési struktúrák egyre kifinomultabbá váltak. Különböző országokon átívelő struktúrák jönnek létre, amelyekkel az adóköteles nyereség eredményesen helyezhető át a kedvező adórendszerrel rendelkező államokba. A struktúrák fő jellemzője, hogy az adófizetési kötelezettséget szigorúan véve jogszerű eszközökkel, azonban a jogszabály céljával ellentétes módon csökkentik.

               (2)

               Az agresszív adótervezés az adófizetési kötelezettség csökkentése céljából az adórendszer jogi alakiságaiból fakadó előnyöket, illetve a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket használja ki. Az agresszív adótervezés számos formát ölthet. Következménye lehet többek között a kettős levonás (például a jövedelem forrása szerinti államban és az illetőség szerinti államban is ugyanazzal a veszteséggel csökkentik az adózás előtti eredményt) és az adóztatás kettős elmaradása (például a jövedelem forrása szerinti államban nem adóköteles jövedelem az illetőség szerinti államban mentes az adó alól).

               (3)

               A tagállamok jelentős erőfeszítéseik ellenére is csak nehezen tudják kivédeni a nemzeti adóalapok agresszív adótervezés következtében történő csökkenését. Az e területen meghozott nemzeti rendelkezések hatékonysága gyakran nem megfelelő, különösen az adótervezési struktúrák határokon átnyúló jellege, valamint a tőke és személyek megnövekedett mozgása miatt.

               (4)

               A belső piac megfelelőbb működése céljából javasolt, hogy a tagállamok az agresszív adótervezéssel szemben ugyanazon általános megközelítést alkalmazzák, ami hozzájárulhat a jelenlegi torzulások csökkentéséhez.

               (5)

               Ebből a célból foglalkozni kell azokkal az esetekkel, amikor az adóalanynak adóügyei oly módon történő kezeléséből származik adóelőnye, hogy a jövedelem minden érintett adóügyi joghatóság alatt mentesül az adó aló (az adóztatás kettős elmaradása). A fenti helyzetek tartós fennmaradása mesterséges tőkeáramláshoz és az adóalanyok mesterséges mozgásához vezethet a belső piacon, ezáltal veszélyeztetik annak megfelelő működését, valamint szűkítik a tagállami adóalapot.

               (6)

               2012 során a Bizottság nyilvános konzultációt folytatott az adóztatás kettős elmaradásáról a belső piacon. Mivel nem lehetséges egyetlen eszközzel kezelni valamennyi, a konzultáció során felmerült problémát, ezért első lépésként az egyes gyakran alkalmazott adótervezési struktúrákhoz kapcsolódó problémákkal célszerű foglalkozni, amelyek a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket használják ki, és gyakran az adóztatás kettős elmaradásához vezetnek.

               (7)

               Az államok a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményekben gyakran biztosítják bizonyos jövedelmek adómentességét. A kedvezmény megadása során adott esetben nem feltétlenül veszik figyelembe, hogy e jövedelmek adókötelesnek minősülnek-e az egyezmény másik részes államában, és ezáltal fennáll-e az adóztatás kettős elmaradásának veszélye. Ez a veszély akkor is felmerülhet, ha a tagállamok egyoldalúan biztosítják bizonyos külföldi jövedelmek adómentességét, tekintet nélkül arra, hogy az a jövedelem forrása szerinti államban adókötelesnek minősül-e. Fontos, hogy ez az ajánlás mindkét problémával foglalkozzon.

               (8)

               Mivel az adótervezési struktúrák egyre bonyolultabbak, és a nemzeti jogalkotók számára gyakran nem áll rendelkezésre megfelelő idő a válaszlépésre, a visszaélés elleni speciális rendelkezések gyakran nem megfelelőek az új agresszív adótervezési struktúrák eredményes kezelésére. Ezek a struktúrák veszélyeztethetik a nemzeti adóbevételeket és a belső piac működését. Ennélfogva célszerű a tagállamoknak egy közös, visszaélés elleni általános szabály elfogadását javasolni, ezzel elkerülhető a több különböző rendelkezés bonyolultsága. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a visszaélés elleni szabályok tekintetében az uniós jog által meghatározott kereteket.

               (9)

               Az érintett területen meglévő uniós jogi aktusok önálló működésének megőrzése érdekében az ajánlás hatálya nem terjed ki a 2009/133/EK tanácsi irányelv (1), a 2011/96/EU tanácsi irányelv (2) és a 2003/49/EK tanácsi irányelv (3) alkalmazási területére. A Bizottság jelenleg mérlegeli a fenti irányelveknek az ajánlás alapjául szolgáló elvek érvényesítése céljából történő felülvizsgálatát,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   1.   Tárgy és hatály
   Az ajánlás tárgya az agresszív adótervezés a közvetlen adózás területén.
   Az ajánlás hatálya nem terjed ki azon uniós jogi aktusok alkalmazási területére, amelyek alkalmazását az ajánlás érintheti.
   2.   Fogalommeghatározások
   Ezen ajánlás alkalmazásában:
   a)   „adó”: magánszemélyeket és társaságokat terhelő jövedelemadó és adott esetben tőkenyereség-adó, valamint az ezen adók bármelyikével egyenértékű forrásadó;
   b)   „jövedelem”: a fogalmat alkalmazó tagállam nemzeti jogszabályaiban jövedelemként meghatározott valamennyi tétel, valamint adott esetben a tőkenyereségként meghatározott tételek.
   3.   A kettős adóztatás elkerülésére szolgáló szabályok alkalmazásának korlátai

               3.1.

               Amennyiben valamely tagállam a kettős adóztatás elkerüléséről egy másik tagállammal vagy harmadik országgal kötött egyezményben biztosítja valamely jövedelem adómentességét, a tagállamnak biztosítania kell, hogy a mentességet kizárólag akkor alkalmazza, ha az egyezmény másik részes államában a jövedelem adóköteles.

               3.2.

               A 3.1. pont érvényesülése érdekében a tagállamok számára javasolt a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények megfelelő klauzulával történő kiegészítése. A klauzula szövege a következőképpen szólhatna:
               „Amennyiben a jelen Egyezmény úgy rendelkezik, hogy valamely jövedelem kizárólag az egyik Szerződő Államban adóköteles, vagy az az egyik Szerződő Államban adóztatható, a másik Szerződő Állam csak abban az esetben biztosíthatja a jövedelem adómentességét, ha a jövedelem az első Szerződő Államban adóköteles.”
               Többoldalú egyezmény esetén a „másik Szerződő Állam” szövegrész helyett a „többi Szerződő Állam” szövegrész alkalmazandó.

               3.3.

               Amennyiben valamely tagállam a kettős adóztatás elkerülése céljából egyoldalú nemzeti szabályokkal biztosítja valamely, olyan más államban keletkezett jövedelem adómentességét, ahol az nem adóköteles, javasolt, hogy a tagállam biztosítsa: a jövedelem megadóztatásra kerül.

               3.4.

               A 3.1., 3.2. és 3.3. pont alkalmazásában a jövedelem adókötelesnek minősül, amennyiben az érintett ország a jövedelmet adókötelesnek tekinti, nem mentesíti az adó alól, valamint a jövedelemmel kapcsolatban nem tesz lehetővé teljes adójóváírást vagy nulla kulcsos adóztatást.

         4.   Visszaélés elleni általános szabály

               4.1.

               A tagállamoknak az adóelkerülés elleni speciális szabályok hatálya alá nem tartozó agresszív adótervezési struktúrák megakadályozása érdekében a harmadik országokat érintő belföldi és az Unión belüli határokon átnyúló helyzetekhez igazított visszaélés elleni általános szabályt kell elfogadniuk.

               4.2.

               A 4.1. pont érvényesülése érdekében a tagállamok számára javasolt az alábbi rendelkezés beillesztése nemzeti jogrendjükbe:
               „Az olyan mesterséges ügyletet vagy ügyleteket, amelyek alapvető célja az adóelkerülés, és amelyekkel adóelőny érhető el, figyelmen kívül kell hagyni. Adózási szempontból a nemzeti hatóságoknak gazdasági tartalmuk szerint kell elbírálni ezeket az ügyleteket.”

               4.3.

               A 4.2. pont alkalmazásában ügylet bármely tranzakció, rendszer, intézkedés, művelet, egyezmény, engedély, megállapodás, ígéret, kötelezettségvállalás vagy esemény. Az ügylet több lépésből vagy részből is állhat.

               4.4.

               A 4.2. pont alkalmazásában az ügylet vagy ügyletek mesterségesnek minősülnek, amennyiben nincs kereskedelmi tartalmuk. Az ügylet vagy ügyletek mesterséges jellegének meghatározásakor a nemzeti hatóságoknak az alábbi tényezőket kell mérlegelniük:

                           a)

                           az ügylet egyes lépéseinek jogi minősítése nincs összhangban az ügylet egészének jogi tartalmával;

                           b)

                           az ügyletre vagy ügyletekre oly módon kerül sor, amelyet általában nem alkalmaznak ésszerű üzleti magatartás esetén;

                           c)

                           az ügylet vagy ügyletek egymással szembeni beszámításra vagy semlegesítésre alkalmas elemeket tartalmaznak;

                           d)

                           a létrejött tranzakciók körkörösek;

                           e)

                           az ügylet vagy ügyletek jelentős adóelőnyt eredményeznek, amit azonban nem indokol az adóalany által vállalt üzleti kockázat vagy az adóalany pénzforgalma;

                           f)

                           a várható adózás előtti eredmény jelentéktelen a várható adóelőny összegéhez képest.

               4.5.

               A 4.2. pont alkalmazásában az ügylet vagy ügyletek célja az adóelkerülés, amennyiben az az adóalany szubjektív szándékára tekintet nélkül az egyébként alkalmazandó adójogi szabályok tárgyát, rendeltetését és célját meghiúsítja.

               4.6.

               A 4.2. pont alkalmazásában a cél alapvetőnek minősül, amennyiben az eset összes körülményére figyelemmel az ügylet vagy ügyletek bármely más célja e célhoz képest elhanyagolható.

               4.7.

               Annak meghatározásakor, hogy az ügylet vagy ügyletek révén a 4.2. pontban említettek szerint adóelőnyt értek-e el, a nemzeti hatóságoknak össze kell hasonlítaniuk az adóalany által ezen ügylet(ek) alapján fizetendő adó összegét az adóalany által ugyanazon körülmények között a fenti ügylet(ek) hiányában fizetendő adó összegével. Ennek keretében indokolt mérlegelni, hogy fennáll-e a következő helyzetek közül egy vagy több:

                           a)

                           valamely összeget nem tartalmaz az adóalap;

                           b)

                           az adóalany adólevonáshoz való jogot érvényesít;

                           c)

                           adózási szempontból veszteség keletkezett;

                           d)

                           nem merül fel forrásadó-fizetési kötelezettség;

                           e)

                           a külföldi adó beszámítható.

         5.   Nyomon követés
   A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az ajánlás teljesítése érdekében tett intézkedésekről és az azokban bekövetkezett változásokról.
   A Bizottság az ajánlás elfogadását követő három éven belül jelentést fog közzétenni az ajánlás alkalmazásáról.
   6.   Címzettek
   Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 6-án.

            a Bizottság részéről

         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 310., 2009.11.25., 34. o.

      (2)  HL L 345., 2011.12.29., 8. o.

      (3)  HL L 157., 2003.6.26., 49. o.