               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 508 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Görögország 2021. évi stabilitási programját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Görögország 2021. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Görögországot
                  5
               , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Görögország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.

               (3)Az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlás hangsúlyozta, hogy a költségvetési politikáknak 2021-ben mindvégig minden euróövezeti tagállamban támogató jellegűnek kell maradniuk, és a szakpolitikai intézkedéseknek igazodniuk kell az országspecifikus körülményekhez, továbbá időszerűnek, átmenetinek és célzottnak kell lenniük
                  6
               . Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan meg kell szüntetni a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor folytatni kell a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásainak kezelését. A prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatni, a beruházások fokozása mellett. A tagállamoknak olyan reformok végrehajtására kell törekedniük, amelyek mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               (4)2020. november 18-án a Bizottság elfogadta az euróövezeti tagállamok 2021. évi költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó véleményeit, amelyek a költségvetési intézkedések minőségi értékelésén alapultak. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy Görögország költségvetésiterv-javaslata összességében összhangban volt a Tanács által 2020. július 20-án elfogadott költségvetés-politikai ajánlásokkal, továbbá hogy a javaslatban előirányzott intézkedések többsége a gazdasági tevékenység támogatására irányul a meglehetősen bizonytalan helyzetben.

               (5)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  7
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdítása, valamint a gazdaság rezilienciájának és potenciális növekedésének megerősítése céljából. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (6)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjai kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  8
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (7)A 2021. március 3-i közleményben a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  9
               .

               (8)Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretén belüli pénzügyi támogatási program 2018. évi sikeres lezárását követően Görögország a 472/2013/EU rendelet szerinti megerősített felügyelet hatálya alá tartozik. A Görögországra vonatkozó megerősített felügyelet aktiválása
                  10
                annak elismerését jelenti, hogy középtávon Görögországnak folytatnia kell a makrogazdasági egyensúlyhiányok lehetséges forrásainak kezelésére irányuló intézkedések elfogadását, és egyúttal az erőteljes és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformok végrehajtását. Görögország az eurócsoport 2018. június 22-i ülésén kötelezettséget vállalt arra, hogy folytatja a program alapján elfogadott valamennyi alapvető fontosságú reform végrehajtását azok teljes körű végrehajtásáig. Görögország kötelezettséget vállalt továbbá a költségvetési és fiskális-strukturális politikákkal, a szociális jóléttel, a pénzügyi stabilitással, a munkaerő- és termékpiacokkal, a privatizációval, az igazságszolgáltatási rendszer működésével, a közigazgatással és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos konkrét intézkedések végrehajtására. Ezek a strukturális reformok egyre fontosabbá válnak Görögországnak a gazdasága újraindítására irányuló erőfeszítései szempontjából. Az említett reformok sikeres végrehajtása és lezárása minden bizonnyal jelentős mértékben hozzá fog járulni Görögország közép- és hosszú távú gazdasági növekedéséhez. Görögországnak negyedévente jelentést kell tennie a megerősített felügyelet keretében vállalt kötelezettségei teljesítése terén elért eredményekről. Kedvező jelentés esetén félévente adósságenyhítő intézkedésekben részesülhet, éves szinten a GDP 0,7 %-át kitevő mértékben. A szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések első négy – összesen 3 252 millió EUR értékű – részletének rendelkezésre bocsátásáról az eurócsoport 2019 áprilisában, 2019 decemberében, 2020 júniusában, illetve 2020 novemberében állapodott meg. 2021. június 2-án közzétették a Görögország kötelezettségvállalásainak végrehajtása terén tett előrehaladását értékelő tizedik megerősített felügyeleti jelentést.

               (9)Görögország 2021. április 29-én az 1466/97/EK rendelet 4. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi stabilitási programját.

               (10)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Görögország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 9,7 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 205,6 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves változása – a gazdaság támogatására irányuló, 5,9 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 11,3 %-ának felelt meg. Görögország emellett a becslések szerint a GDP 2,2 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek esetleges lehívásukig közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Görögország költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket, államadóssága pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában rögzített referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, és az ország nem felelt meg az adósságkritériumnak.

               (11)A stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 tekintetében óvatos, várakozásai szerint a reál-GDP növekedése körülbelül 0,5 százalékponttal alacsonyabb lesz a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésénél. Az eltérés a világjárvány alakulásával, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak felhasználásával és az idegenforgalmi ágazat helyreállításának ütemével kapcsolatos feltételezések eltérésének tudható be. A stabilitási program 2022-re vonatkozó makrogazdasági előrejelzései szoros összhangban vannak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével.

               (12)A kormány 2021. évi stabilitási programja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 9,7 %-ról 9,9 %-ra nő, az adósságráta pedig a tervek szerint 2021-ben a GDP 204,8 %-ára csökken. Továbbá a program szerint 2021-ben az elsődleges költségvetési egyenleg válság előtti (2019) szinthez viszonyított csökkenése a GDP 11,7 %-ának fog megfelelni, ami a gazdaság támogatására irányuló, a GDP 6,4 %-ának megfelelő diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. Az államháztartási hiányra vonatkozó előrejelzések összhangban vannak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével. Az adósságráta tekintetében a stabilitási programban szereplő előrejelzések elmaradnak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésétől, amelynek várakozása szerint az adósságráta eléri a GDP 208,8 %-át. Az eltérés a privatizációs bevételekkel, a pénzügyi eszközök nettó felhalmozásával, valamint a pénzforgalmi-elhatárolási kiigazításokkal kapcsolatos feltételezések eltérését tükrözi.

               (13)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Görögország költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és az államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Görögország által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott és 2022-re bejelentett diszkrecionális költségvetési intézkedések ideiglenesek, vagy azokat ellentételező intézkedések kísérik.

               (14)A 2021. évi stabilitási program feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,9 %-át, 2022-ben 1,7 %-át, 2023-ban 1,6 %-át, 2024-ben 1,6 %-át, 2025-ben 1,5 %-át, és 2026-ban 1,5 %-át teszik ki. A program feltételezi továbbá, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hitelei 2021-ben a GDP 1,4 %-át, 2022-ben 1,4 %-át, 2024-ben 1,1 %-át, 2025-ben 1,1 %-át, 2026-ban pedig 0,5 %-át teszik ki. A Bizottság tavaszi előrejelzése ezeket a vissza nem térítendő támogatásokat figyelembe veszi a költségvetési előrejelzésben, míg a hitelek esetében a 2021 utáni egységes éves folyósítást követően 2022-re alacsonyabb összeget feltételez.

               (15)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, hogy az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Ennek ismeretében a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  11
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelése során alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (16)Görögország 2021. évi stabilitási programja szerint az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 2,9 %-ára csökken, elsősorban a várható gazdasági fellendülés, valamint a 2020-ban és 2021-ben elfogadott ideiglenes támogatási intézkedések megszüntetése miatt. A GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan a GDP 189,5 %-ára csökken. Az államháztartási hiányra vonatkozó előrejelzések összhangban vannak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével. Az adósságráta tekintetében a stabilitási programban szereplő előrejelzések elmaradnak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésétől. Az eltérést a készpénzegyenlegre, a privatizációs bevételekre és a pénzügyi eszközök nettó felhalmozódására vonatkozó feltételezések eltérései magyarázzák.

               A Bizottság előrejelzése alapján az előbbiekben meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – várhatóan a GDP –2,4 %-át teszi ki
                  12
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,3 százalékponttal nő. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint GDP-arányosan 0,9 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorolnak
                  13
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás GDP-arányosan 0,3 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorol.

               (17)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál megerősítésére, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (18)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány 2023-ban a GDP 0,4 %-át éri el, amelyet 2024-ben a GDP 0,6 %-ának megfelelő többlet vált fel.

               A program alapján az általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint 2023-ban és 2024-ben átlagosan a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű lesz
                  14
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,1 százalékponttal csökken. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint semleges hatást gyakorolnak
                  15
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás a becslések szerint GDP-arányosan 0,6 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorol.

               A 10 éves átlagos nominális potenciális növekedésre vonatkozó jelenlegi becslés 1,25 %
                  16
               . Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek erősíthetik Görögország potenciális növekedését.

               (19)Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint a 2023. évi 176,7 %-ról 2024-ben várhatóan 166,1 %-ra csökken. Tekintettel a magas adósságrátára, amely az előrejelzések szerint idővel csak fokozatosan csökken, Görögország a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint középtávon magas költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  17
               . A tizedik megerősített felügyeleti jelentés rámutatott, hogy az államadósság fenntarthatóságának átfogó értékeléséhez egyéb tényezőket is figyelembe kell venni, például azt, hogy az államadósság összetétele és lejárati profilja mérsékli az adóssággal kapcsolatos sebezhetőségeket, ugyanakkor a függő kötelezettségek további kockázatot jelentenek.

               (20)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel indokolt, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon. A későbbi évekre vonatkozó, pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi stabilitási programot, valamint a Görögország által a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul tett intézkedéseket,

               A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA GÖRÖGORSZÁGNAK:

               1.2022-ben használja ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, miközben prudens költségvetési politikát folytat. Őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson külön figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között azáltal, hogy növeli a mindenki számára elérhető egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Görögország nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Görögország 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 46. o.).

                     (6)

                        Az Európai Tanács általi jóváhagyást követően a Tanács általi végleges elfogadásra vár. Az eurócsoport által 2020. december 16-án elfogadott szöveg elérhető az alábbi linken: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hu/pdf

                     (7)

                     HL
                      L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a 2021. évi gazdaságpolitikai koordinációról: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        A Bizottság (EU) 2018/1192 végrehajtási határozata (2018. július 11.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásáról (HL L 211., 2018.8.22., 1. o.), valamint a Bizottság (EU) 2021/271 végrehajtási határozata (2021. február 17.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásának meghosszabbításáról (HL L 61., 2021.2.22.).

                     (11)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (12)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (13)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások a becslések szerint GDP-arányosan 0,9 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorolnak.

                     (14)

                        A becslések szerint a GDP 0,6 %-át fogja kitenni.

                     (15)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások a becslések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorolnak.

                     (16)

                        A Bizottság becslése a közösen megállapított módszertan szerint.

                     (17)

                        Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 501 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Belgium 2021. évi stabilitási programját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Belgium 2021. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Belgiumot
                  5
               , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Belgium– amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.

               (3)Az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlás hangsúlyozta, hogy a költségvetési politikáknak 2021-ben mindvégig minden euróövezeti tagállamban támogató jellegűnek kell maradniuk, és a szakpolitikai intézkedéseknek igazodniuk kell az országspecifikus körülményekhez, továbbá időszerűnek, átmenetinek és célzottnak kell lenniük
                  6
               . Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan meg kell szüntetni a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor folytatni kell a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásainak kezelését. A prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatni, a beruházások fokozása mellett. A tagállamoknak olyan reformok végrehajtására kell törekedniük, amelyek mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               (4)2020. november 18-án a Bizottság elfogadta az euróövezeti tagállamok 2021. évi költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó véleményeit, amelyek a költségvetési intézkedések minőségi értékelésén alapultak. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy Belgium költségvetésiterv-javaslata összességében összhangban volt a Tanács által 2020. július 20-án elfogadott költségvetés-politikai ajánlásokkal, továbbá hogy a javaslatban előirányzott intézkedések többsége a gazdasági aktivitás támogatására irányul a meglehetősen bizonytalan helyzetben. Úgy tűnik azonban, hogy egyes intézkedések nem voltak ideiglenesek, illetve nem ellensúlyozták azokat más intézkedésekkel.

               (5)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  7
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdításához, és erősíteni fogja a gazdaság rezilienciáját és potenciális növekedését. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (6)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjai kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  8
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (7)A 2021. március 3-i közlemény a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni.
                  9
               .

               (8)Belgium 2021. április 30-án az 1466/97/EK rendelet 4. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi stabilitási programját.

               (9)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Belgium államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 9,4 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 114,1 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves változása – a gazdaság támogatására irányuló, -7,5 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 4,5 %-ának felelt meg. Belgium emellett a becslések szerint a GDP 11,8 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Belgium költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket, államadóssága pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában rögzített referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, és az ország nem felelt meg az adósságkritériumnak.

               (10)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 és 2022 tekintetében reális. A stabilitási program előrejelzése szerint a reál-GDP 2021-ben 4,1 %-kal, 2022-ben pedig 3,5 %-kal növekszik. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése a magasabb beruházások miatt 2021-re és 2022-re valamivel nagyobb, 4,5 %-os, illetve 3,7 %-os reálnövekedést vetít előre.

               (11)A kormány 2021. évi stabilitási programja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 9,4 %-ról 7,7 %-ra csökken, az adósságráta pedig a tervek szerint a 2020. évi 114,1 %-ról 2021-ben a GDP 116,4 %-ára nő. A program szerint 2021-ben az elsődleges költségvetési egyenleg válság előtti (2019) szinthez viszonyított változása a GDP –6,1 %-ának fog megfelelni, ami a gazdaság támogatására irányuló, a GDP 2,7 %-át kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. Ezek az előrejelzések összhangban vannak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével.

               (12)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Belgium költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és az államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Belgium által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták.

               (13)A 2021. évi stabilitási program egyelőre nem tartalmazza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből kapott vissza nem térítendő támogatásokat. A bizottsági előrejelzés feltételezése szerint azonban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,2 %-át, 2022-ben 0,3 %-át teszik ki ugyanazokat a feltevéseket alkalmazva, amelyeket a Belga Szövetségi Tervezőiroda használt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz makrogazdasági értékelése során.

               (14)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, hogy az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Mindezt figyelembe véve a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  10
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelése során alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (15)Belgium 2021. évi stabilitási programjában azzal számol, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 4,5 %-ára csökken, elsősorban a 2020-ban és 2021-ben elfogadott ideiglenes támogatási intézkedések megszüntetésének, valamint a javuló makrogazdasági helyzetből eredő magasabb államháztartási bevételnek köszönhetően. A GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan a GDP 116 %-án stabilizálódik. Ezek az előrejelzések összhangban vannak a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével.

               A Bizottság előrejelzése szerint az előbbiekben meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésből és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP -0,4 %-át teszi ki
                  11
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,1 % százalékponttal nő. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,1 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak
                  12
               . A diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadás GDP-arányosan 0,4 százalékpontot kitevő expanzív hatást gyakorol.

               (16)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál javítására, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (17)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány a 2023. évi 4 %-ról 2024-re a GDP 3,7 %-ára csökken. A költségvetési hiány a tervek szerint nem fog a GDP 3 %-ának megfelelő érték alá csökkenni a program időhorizontján belül. A program nem tartalmazza a 2023-ra és 2024-re vonatkozó általános költségvetési irányvonal becsléséhez szükséges információkat.

               A nominális potenciális növekedés 10 éves átlaga a jelenlegi becslések szerint 2,75 %
                  13
               . Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Belgium potenciális növekedését.

               (18)Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint a 2023. évi 116,7 %-ról 2024-ben 117,4 %-ra nő, teljes mértékben SFA-tételek miatt. Tekintettel a magas adósságrátára, amely az előrejelzések szerint idővel csak fokozatosan csökken, Belgium a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint középtávon magas költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  14
               .

               (19)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel helyénvaló, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon. A későbbi évekre vonatkozó, pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi stabilitási programot, valamint a Belgium által a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA, HOGY BELGIUM:

               1.2022-ben használja ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, miközben prudens költségvetési politikát folytat. Őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése érdekében fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson különös figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, különösen a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Belgium nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 1. o.).

                     (6)

                        Az Európai Tanács általi jóváhagyást követően a Tanács általi végleges elfogadásra vár. Az eurócsoport által 2020. december 16-án elfogadott szöveg elérhető az alábbi linken: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hu/pdf

                     (7)

                     HL
                      L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye a 2021. évi gazdaságpolitikai koordinációról: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021)500 final.

                     (10)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (11)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (12)

                        Az egyéb tagállami finanszírozású beruházási kiadás a becslések szerint semleges hatást gyakorol.

                     (13)

                        A Bizottság által a közös módszertan szerint számított becslés.

                     (14)

                        Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.23.
            COM(2019) 491 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Dánia kormánya, valamint Grönland helyi kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásra és jegyzőkönyvre irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               INDOKOLÁS

               1.
                     AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Bizottság javaslata szerint tárgyalásokat kell folytatni Grönlanddal egy olyan új fenntartható halászati partnerségi megállapodásról és egy olyan új jegyzőkönyvről, amelyek megfelelnek az uniós flotta igényeinek, valamint összhangban vannak a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelettel
                  1
                és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az EU és Grönland közötti, jelenleg hatályos halászati partnerségi megállapodást
                     2
                   a felek 2007. június 28-án írták alá
                     3
                  . A javaslat szerint új fenntartható halászati partnerségi megállapodásról kell tárgyalni az 1380/2013/EU rendelet egyes olyan rendelkezéseinek
                     4
                   integrálása érdekében, amelyekre nem terjed ki a halászati partnerségi megállapodás hatálya.

                  A halászati partnerségi megállapodás jelenleg hatályos, öt évre szóló jegyzőkönyvének
                     5
                   alkalmazási időszaka 2016. január 1-jén kezdődött
                     6
                   és 2020. december 31-én ér véget. A jegyzőkönyv megállapítja az uniós flotta részére biztosítandó halászati lehetőségeket, valamint az azokért az Unió és az uniós hajótulajdonosok által fizetendő pénzügyi hozzájárulás mértékét.

               A jelenleg hatályos jegyzőkönyv lehetővé teszi az uniós flotta számára, hogy a grönlandi vizeken közönséges tőkehalra, nyílt vízi és tengerfenéki vörös álsügérekre, grönlandi laposhalra, garnélára, gránátoshalra és kapellánra halásszon, és a halászati lehetőségek indikatív éves szintjét 42 726 tonnában állapítja meg. Nyolc tagállam (Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Franciaország, Lettország, Litvánia, Németország és Svédország) hajói vesznek részt a halászatban. Az EU a megállapodás szerinti kvóta egy részét átadja Norvégiának és a Feröer szigeteknek annak fejében, hogy azok biztosítják az uniós hajók számára a vizeikhez való hozzáférést. Az uniós flotta által Grönlandnak fizetett díjakon felül az EU 13 168 978 EUR összegű (az egyes fajok referenciaárai alapján kiszámított) éves kompenzációt fizet, melynek egy 1 700 000 EUR összegű, az esetleges további mennyiségekre előirányzott pénzügyi tartalék is részét képezi. Az uniós költségvetés emellett 2 931 999 EUR összeget biztosít Grönland halászati ágazati politikájának támogatására.

                  Ez egy különböző fajokra kiterjedő megállapodás. A kvóták tagállamok közötti elosztása a teljes kifogható mennyiségekre és a kvótákra vonatkozó rendeletben
                     7
                   foglalt rendelkezések hatálya alá tartozik. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások nemzetközi szinten járulnak hozzá a közös halászati politika célkitűzéseinek előmozdításához, biztosítva, hogy az uniós vizeken kívül folytatott uniós halászati tevékenységek is az uniós jog szerint alkalmazandó elveken és előírásokon alapuljanak. Ezenkívül előmozdítják az Unió és partnerországai közötti tudományos együttműködést, a halászati erőforrásokkal való gazdálkodás javítása érdekében fokozzák az átláthatóságot és a fenntarthatóságot, továbbá segítik a halászat irányítását azáltal, hogy támogatják a nemzeti és külföldi flották tevékenységeinek megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét, valamint finanszírozást biztosítanak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások hozzájárulnak a helyi halászati ágazat fenntartható fejlődéséhez, valamint a növekedésnek és a tisztességes munkának a tengeri tevékenységekkel összefüggésben történő előmozdításához. Erősítik az Európai Unió pozícióját a nemzetközi és a regionális halászati szervezetekben (Grönland esetében különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanácsban és az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben
                     8
                  ).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Grönlanddal az új megállapodás és jegyzőkönyv tárgyában folytatandó tárgyalások összhangban vannak az EU-nak a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT-ok) kapcsolatos külső tevékenységével, különös tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló uniós célkitűzésekre.

               2.
                     AZ AJÁNLÁS JOGI ELEMEI

               •Jogalap

                  A határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke, amely meghatározza a nemzetközi megállapodások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárást.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan (kizárólagos hatáskör).

               •Arányosság

                  A határozat arányos a célkitűzéssel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus típusát az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A Bizottság 2019-ben elvégezte a Grönlanddal kötött hatályos halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv utólagos értékelését, valamint azok lehetséges megújításának előzetes értékelését. Az értékelés következtetéseit külön bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza.

                  Az értékelés megállapította, hogy az EU halászati ágazatának egyértelmű érdeke fűződik a grönlandi halászathoz, és hogy a megállapodás és a jegyzőkönyv megújítása hozzájárulna a térségben folytatott halászat megfelelőbb irányításához.

                  Az EU számára fontos egy olyan eszköz fenntartása, amely mélyreható ágazati együttműködést tesz lehetővé Grönlanddal, mivel a szóban forgó ország – a joghatósága alá tartozó halászati terület kiterjedéséből adódóan – szubregionális szinten az óceánpolitikai irányítás meghatározó tényezője. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy megerősítse szerepét az északi halászatban, többek között a Norvégiával és a Feröer szigetekkel folytatott kvótacseréknek köszönhetően.

                  Az uniós hajók számára ez azt jelenti, hogy továbbra is hozzáférnek egy fontos halászati területhez, ahol többéves nemzetközi jogi keretben alkalmazhatnak halászati stratégiákat.

                  A grönlandi hatóságoknak az a céljuk, hogy az óceánpolitikai irányítás megerősítése érdekében fenntartsák az EU-val kialakított kapcsolataikat, és ezáltal többéves finanszírozási lehetőségeket biztosító célzott ágazati támogatásban részesüljenek.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az értékelés részeként a Bizottság konzultált a tagállamokkal, az ágazati képviselőkkel, egyes nemzetközi civil szervezetekkel, valamint Grönland halászati közigazgatási szerveivel és civil társadalmi szervezeteivel.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A javasolt tárgyalási irányelvek (amelyek a határozat mellékletében szerepelnek) arra ösztönzik a Bizottságot, hogy a tárgyalások során szorgalmazza az új fenntartható halászati partnerségi megállapodás kiegészítését egy, az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezéssel.

               4.
                     KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az új jegyzőkönyv rendelkezik a Grönland számára fizetendő pénzügyi hozzájárulásról. A kapcsolódó költségvetési előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában minden évben fel lesznek tüntetve a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó költségvetési sorban (11 03 01), és összhangban lesznek az aktuális többéves pénzügyi keret pénzügyi programozásával. A kötelezettségvállalások és a kifizetések összege az éves költségvetési eljárás keretében kerül megállapításra, beleértve az év elején még hatályba nem lépett jegyzőkönyvekre elkülönített tartalékalapot
                  9
               .

               5.
                     EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tárgyalások várhatóan 2019 negyedik negyedévében kezdődnek meg.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Bizottság a következőket ajánlja:

                  a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot a Grönlanddal kötendő új fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására;

                  a tárgyalások lefolytatására az EUMSZ-nek megfelelően a különbizottsággal konzultálva kerüljön sor; valamint

                  a Tanács hagyja jóvá az ezen ajánláshoz mellékelt tárgyalási irányelveket.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Dánia kormánya, valamint Grönland helyi kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásra és jegyzőkönyvre irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya közötti halászati partnerségi megállapodást
                  10
                és az említett megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvet 2007. június 28-án írták alá.  Az említett jegyzőkönyv érvényességi idejének lejártát követően egy új jegyzőkönyvet írtak alá, és az 2016. január 1-jén hatályba lépett
                  11
               . Ez utóbbi jegyzőkönyv érvényessége 2020. december 31-én lejár.

               A halászati partnerségi megállapodás nem terjed ki az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  12
                egyes rendelkezéseire.   A jelenlegi jegyzőkönyv közelgő hatályvesztését követően meg kell állapítani a 2021. január 1-jétől alkalmazandó halászati lehetőségeket és pénzügyi hozzájárulást is. A Bizottság ezért egy olyan új megállapodás és jegyzőkönyv megtárgyalását javasolja, amely megfelel az uniós flotta igényeinek, és összhangban van az 1380/2013/EU rendelettel is.

               Ennek megfelelően meg kell kezdeni a tárgyalásokat Dánia kormányával és Grönland helyi kormányával egy új fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötése céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson Dánia kormányával és Grönland helyi kormányával egy új fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötéséről.

               2. cikk

               A tárgyalásokat a külső halászati politikával foglalkozó tanácsi munkacsoporttal konzultálva és az e határozat mellékletében foglalt tárgyalási irányelvek alapján kell lefolytatni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (2)

                        HL L 172., 2007.6.30.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/hu/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en

                     (4)

                        Az 1380/2013/EU rendelet VI. részének II. címe.

                     (5)

                        HL L 305., 2015.11.21., 1. o.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/hu/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        A Tanács (EU) 2019/124 rendelete (2019. január 30.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról (HL L 29., 2019.1.31., 1. o.).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Lásd a 40. költségvetési alcímet (40 02 41. tartaléksor), a többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodásnak (2013/C 373/01) megfelelően.

                     (10)

                        HL L 172., 2007.6.30.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/hu/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en.

                     (12)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.23.
            COM(2019) 491 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és Dánia kormánya, valamint Grönland helyi kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásra és jegyzőkönyvre irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               MELLÉKLET

               Az Európai Unió és Dánia kormánya, valamint Grönland helyi kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodásról és jegyzőkönyvről folytatandó tárgyalásokra vonatkozó irányelvek

               (1)A tárgyalások célja olyan, az EU és Grönland közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás és jegyzőkönyv megkötése, amelyek összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelettel és a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel.

               (2)A fenntartható halászati partnerségi megállapodásnak meg kell határoznia a Grönlanddal létrehozandó új partnerség alapját képező keretet, általános elveket és célkitűzéseket. Ezért kell tartalmaznia egy olyan rendelkezést, amely hatályon kívül helyezi a felek közötti jelenlegi halászati partnerségi megállapodást.

               (3)Az új partnerségnek elő kell mozdítania a fenntartható és felelősségteljes halászatot, ugyanakkor kölcsönös előnyöket kell biztosítania az EU és Grönland számára.  A tárgyalások során a Bizottságnak az alábbiakban részletezett célkitűzések megvalósítására kell törekednie:

               ·hozzáférés biztosítása Grönland halászati övezetéhez, valamint az uniós flotta számára az övezetben történő halászathoz szükséges engedélyek megszerzése;

               ·a halászati tevékenységek környezeti fenntarthatóságának biztosítása és a nemzetközi szintű óceánpolitikai irányítás előmozdítása, figyelembe véve a rendelkezésre álló legmegalapozottabb tudományos szakvéleményeket és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó gazdálkodási terveket. A halászati tevékenységeknek kizárólag a rendelkezésre álló erőforrásokra kell irányulniuk, szem előtt tartva a helyi flotta halászati kapacitását, valamint külön figyelmet fordítva az érintett állományok nagy távolságra vándorló természetére;

               ·törekvés arra, hogy az EU a halászati többleterőforrásokból megfelelő és az uniós flotta érdekeivel maradéktalanul összhangban álló mértékben részesüljön, amennyiben a szóban forgó erőforrások kiaknázásában harmadik országok flottái is érdekeltek;

               ·ugyanazon technikai feltételek alkalmazása valamennyi harmadik ország flottájára, figyelembe véve a megállapodás szerinti uniós kvóták egy részének más északi országoknak történő lehetséges átadását;

               ·annak biztosítása, hogy a halászati erőforrásokhoz való hozzáférés ellenében nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás az uniós flottának a szóban forgó övezeten belüli eddigi és várható jövőbeli tevékenységein alapuljon, figyelembe véve a legmegalapozottabb és legfrissebb tudományos értékeléseket;

               ·a felelősségteljes halászati politika Grönland általi végrehajtásának megerősítésére irányuló párbeszéd kialakítása, összhangban az ország fejlesztési céljaival, különösen azokkal, amelyek a halászati tevékenység irányítására, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre, a halászati tevékenységek ellenőrzésére, megfigyelésére és felügyeletére, valamint tudományos szakvélemények kibocsátására vonatkoznak;

               ·egy, az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésének következményeire vonatkozó rendelkezés beillesztése;

               ·annak biztosítása, hogy a jegyzőkönyv hozzájáruljon a növekedésnek és a tisztességes munkának a tengeri tevékenységekkel összefüggésben történő előmozdításához, figyelembe véve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeit.

               (4)A jegyzőkönyvnek meg kell határoznia különösen:

               ·az uniós flotta számára biztosítandó halászati lehetőségeket kategóriánkénti bontásban,

               ·a Grönland számára megállapított pénzügyi hozzájárulás mértékét és a vonatkozó fizetési feltételeket; valamint

               ·az ágazati támogatás keretében fizetendő összeget és a támogatás végrehajtására irányuló mechanizmusokat.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.4.
            COM(2020) 91 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
            {SWD(2020) 53 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)2020. [március 17-én] a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn.

               (4)Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet
                  1
                3. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hat hónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány kiigazítására irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. Továbbá a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak olyan éves költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő minimális éves egyenlegjavulással.

               (5)A Bizottság költségvetési változókkal 2022-ig kiegészített, 2020. téli előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése 2019-ben 3,9 %-os lesz. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése mérséklődik, de stabil marad, 2020-ban 3,8 %-os, 2021-ben és 2022-ben pedig 3,5 %-os lesz. Egyrészt a jelenlegi szakpolitikák által előidézett jelentős költségvetési ösztönzés továbbra is lendületet adhat a lakossági fogyasztásnak. Másrészt a költségvetési hiány további növekedése alááshatja a gazdaság növekedési pályájának fenntarthatóságába vetett fogyasztói és befektetői bizalmat. Ennek következtében a beruházások várhatóan csökkenni fognak, mivel a magánbefektetők figyelembe veszik a növekvő makrogazdasági egyensúlyhiányt. A nettó export hozzájárulása az előrejelzés távlatában várhatóan negatív marad, mivel az exportra továbbra is hatással van a gyenge külső kereslet, míg az importot a lakossági fogyasztás támogatja. Ez pedig tovább ronthatja a folyó fizetési mérleg már amúgy is magas hiányát.

               (6)2019. december 10-én a kormány elfogadta és megküldte a parlamentnek a 2020–2022 közötti időszakra vonatkozó költségvetési stratégiáját (a továbbiakban: költségvetési stratégia), amelyben a 2019. évre a GDP 3,8 %-át kitevő, vagyis a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték feletti felülvizsgált költségvetési hiánycélt határozott meg. A 2019-re eredetileg tervezett, a GDP 2,8 %-ának megfelelő mértékű hiánycél felfelé történő módosításának alapját a pénzügyi évből addig eltelt időre vonatkozó költségvetés-végrehajtási adatok képezték. A költségvetési stratégiáról szóló törvényt 2019. december 18-án hirdették ki.

               (7)A Bizottság költségvetési változókkal 2022-ig kiegészített, 2020. téli előrejelzése szerint a költségvetési hiány a teljes előrejelzési időszakban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték felett marad. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési hiány 2019-ben a GDP 4,0 %-a, 2020-ban 4,9 %-a, 2021-ben 6,9 %-a és 2022-ben 7,7 %-a lesz. Az előrejelzés szerint a strukturális hiány 2019-ben a GDP 1,0 %-ával, 2021-ben a GDP további 1,9 %-ával, 2022-ben pedig a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékben romlik. A hiány Bizottság által előre jelzett növekedését főként a 2019 nyarán életbe léptetett jelentős nyugdíjemelések okozzák. A nagyobb nyugdíjkiadások a hiányt 2020-ban GDP-arányosan 0,9 százalékponttal, 2021-ben 1,7 százalékponttal, 2022-ben pedig 1,1 százalékponttal növelik. A gyermekek után járó ellátás 2020 augusztusában hatályba lépő megkétszerezése a becslések szerint évente a GDP 0,6 %-ának megfelelő terhet ró a költségvetésre. A kormány költségvetési stratégiájában szereplő előrejelzés szerint a költségvetési hiány 2020-ban várhatóan a GDP 3,6 %-a, 2021-ben a GDP 3,4 %-a, 2022-ben pedig a GDP 2,8 %-a lesz. A kormány becslései alapján ez 2020-ban 0,3 %-os, 2021-ben 0,2 %-os, 2022-ben pedig 0,6 %-os strukturális kiigazításhoz vezetne. A költségvetési stratégiában szereplő kiigazítás főként a kiadásokon alapul. Az előrejelzések szerint főként a munkavállalói jövedelemre, az árukra és szolgáltatásokra, továbbá az Unió által nem társfinanszírozott beruházásokra fordított kiadások GDP-hez viszonyított aránya csökkenni fog. A költségvetési stratégiában szereplő, a Bizottság előrejelzéséhez képest kisebb hiányra vonatkozó előrejelzés a költségvetési stratégia alapjául szolgáló optimistább makrogazdasági előrejelzésekből és abból ered, hogy a költségvetési stratégia nem veszi figyelembe egyes elfogadott intézkedések költségvetési hatását, miközben a folyó kiadások tervezett mérséklését csak részben támasztják alá elfogadott vagy hitelesen bejelentett intézkedések, és ezért azt a Bizottság előrejelzésében nem lehetett teljes mértékben figyelembe venni.

               (8)Romániában az államadósság 2018-ban a GDP 34,7 %-át tette ki. A Bizottság előrejelzése szerint az államadósság 2022-ben a GDP 46,6 %-ára emelkedik és a Szerződésben meghatározott referenciaérték alatt marad.

               (9)Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a túlzott hiány kiigazítását a fennállásának megállapítását követő évben (ebben az esetben 2021-ig) kell teljesíteni, kivéve, ha különleges körülmények állnak fenn. A kiigazítási pályát az 1467/97/EK rendelettel összhangban kell meghatározni, figyelembe véve a tagállam gazdasági és költségvetési helyzetét.

               (10)A jelenlegi helyzetben ilyen különleges körülmények állnak fenn Romániában. A túlzott hiány 2021-ig történő kiigazítása túlságosan nagy költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, és jelentős kibocsátási veszteséget eredményezne. A hosszabb kiigazítási pálya – bár továbbra is jelentős éves kiigazításokat igényel – növekedésre gyakorolt hatása fokozatosabban érvényesülne, és figyelembe veszi azt a tényt, hogy a 2020-as költségvetési év már megkezdődött. A költségvetési konszolidációval párhuzamosan végrehajtott strukturális reformok hozzájárulnak a túlzott hiány tartós kiigazításához. Ennek fényében, valamint figyelembe véve Románia gazdasági és költségvetési helyzetét, indokolt a túlzott hiány kiigazításának határidejeként a 2022. évet kitűzni.

               (11)A túlzott hiány említett határidőn belüli megszüntetéséhez vezető hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében Romániának 2020-ban a GDP 3,6 %-ának, 2021-ben a GDP 3,4 %-ának, 2022-ben a GDP 2,8 %-ának megfelelő költségvetési hiánycélt kell elérnie, ami a Bizottság előrejelzése szerint összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátájának
                  2
                2020. évi 8,2 %-os, 2021. évi 5,5 %-os és 2022. évi 5,5 %-os értékével. Amennyiben alapos elemzésre van szükség, a nettó kiadások említett növekedési rátája lesz az elsődleges mutató a költségvetési kiigazítás értékeléséhez. A strukturális egyenleg ennek megfelelő éves kiigazítása 2020-ban a GDP 0,5 %-át, 2021-ben a GDP 0,8 %-át, 2022-ben pedig a GDP 0,8 %-át teszi ki. A jelenlegi előrejelzés alapján ezek a célok továbbra is lehetővé teszik a nettó reálkiadások éves növelését. A célok eléréséhez valószínűleg újra kell gondolni a törvénybe foglalt jelentős nyugdíjemeléseket és más közelmúltbeli intézkedéseket, amelyek az alapforgatókönyvben a hiány erőteljes romlását idézik elő.

               (12)A költségvetési konszolidációs intézkedéseknek biztosítaniuk kell a tartós kiigazítást, miközben az államháztartás minőségének javítására és a gazdaság növekedési potenciáljának erősítésére irányulnak.

               (13)2016 óta Románia szisztematikusan és ismételten eltért a nemzeti költségvetési keretben meghatározott költségvetési szabályoktól, így azok nagyrészt nem voltak eredményesek. Alapvető fontosságú, hogy Románia a jövőben biztosítsa a nemzeti költségvetési keret teljes körű alkalmazását.

               (14)Közép- és hosszú távon a magas költségvetési hiány és az idősödéssel összefüggő kiadások miatt jelentősnek tűnnek a rendezett államháztartást fenyegető kockázatok. A 2019 nyarán elfogadott és a tervek szerint 2019–2021 között hatályba lépő nyugdíjemelések jelentős szerepet játszanak ezekben a kockázatokban. Ez megerősíti, hogy sürgősen helyre kell állítani az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               (1)Romániának legkésőbb 2022-ig meg kell szüntetnie a jelenlegi túlzott hiányt.

               (2)Romániának 2020-ban a GDP 3,6 %-ának, 2021-ben a GDP 3,4 %-ának, és 2022-ben a GDP 2,8 %-ának megfelelő költségvetési hiánycélt kell elérnie, ami összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátájának 2020. évi 8,2 %-os, 2021. évi 5,5 %-os és 2022. évi 5,5 %-os értékével és a strukturális egyenleg következő éves kiigazításainak felel meg: 2020-ban a GDP 0,5 %-a, 2021-ben a GDP 0,8 %-a és 2022-ben szintén a GDP 0,8 %-a.

               (3)Romániának pontosan meg kell határoznia és szigorúan végre kell hajtania a túlzott hiány 2022-ig történő kiigazításához szükséges intézkedéseket. A költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon kell biztosítania a tartós kiigazítást. Romániának az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére kell felhasználnia.

               (4)A Tanács 2020. szeptember 15-i határidőt állapít meg Románia számára az eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról. Ezt követően a román hatóságoknak a fenti ajánlások végrehajtása terén elért haladásról legalább hathavonta jelentést kell tenniük mindaddig, amíg a túlzott hiány kiigazítására sor nem került.

               Emellett a román hatóságoknak biztosítaniuk kell nemzeti költségvetési keretük teljes körű alkalmazását. A költségvetési konszolidációs stratégia sikerének biztosítása érdekében fontos átfogó strukturális reformokkal is alátámasztani a költségvetési konszolidációt, az európai szemeszter keretében Románia számára megfogalmazott tanácsi ajánlásokkal, mindenekelőtt a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggő ajánlásokkal összhangban.

               Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

                     (2)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.