title: A Bizottság (EU) 2022/758 ajánlása (2022. április 27.) a közéletben részt vevő újságíróknak és emberijog-védőknek a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal („közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel”) szembeni védelméről

text:
               2022.5.17.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 138/30

      A BIZOTTSÁG (EU) 2022/758 AJÁNLÁSA
      (2022. április 27.)
      a közéletben részt vevő újságíróknak és emberijog-védőknek a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal („közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel”) szembeni védelméről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke értelmében „az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul”.

                  (2)

                  Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (3) bekezdése elismeri minden polgár ahhoz való jogát, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: a Charta) rendelkezik többek között a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához (7. cikk), a személyes adatok védelméhez (8. cikk) és a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jogról, amely magában foglalja a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének tiszteletben tartását (11. cikk), valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogról (47. cikk).

                  (3)

                  A Charta 11. cikkében foglalt, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jog magában foglalja a véleményalkotás jogát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének jogát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozna, továbbá országhatárokra való tekintet nélkül. Bár nem abszolút jogról van szó, gyakorlása csak a törvény által és e jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható, ha és amennyiben az elengedhetetlen, és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja (a Charta 52. cikkének (1) bekezdése).

                  (4)

                  A Charta 52. cikkének (3) bekezdésével és a Chartához fűzött magyarázatokkal összhangban a Charta 11. cikkét az emberi jogok európai egyezménye a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságáról szóló 10. cikkének az Emberi Jogok Európai Bírósága általi értelmezése szerinti értelemmel és hatállyal kell felruházni. Az emberi jogok európai egyezményének 10. cikke védi a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát. Az emberi jogok európai egyezményének alkalmazási körében bármely korlátozást törvénynek kell előírnia, annak egy demokratikus társadalomban szükségesnek kell lennie, és azt az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jogszerű célok elérése érdekében kell meghozni.

                  (5)

                  Az emberi jogok európai egyezménye annak tekintetében is pozitív kötelezettséget ró a szerződő államokra, hogy biztosítsák a média szabadságát és sokszínűségét, és teremtsenek kedvező környezetet a nyilvános vitában való részvételhez (1). Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata kimondja továbbá, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága a demokratikus társadalom egyik alappillére, és nem csupán azokra az információkra vagy eszmékre vonatkozik, amelyeket kedvezően fogadnak vagy ártalmatlannak, illetve közömbösnek tartanak, hanem azokra is, amelyek az állam vagy a lakosság valamely csoportja számára sértők, megbotránkoztatók vagy zavarók (2). Egyértelművé tette továbbá, hogy „egy demokratikus társadalomban még a kis és informális kampánycsoportoknak is képesnek kell lenniük tevékenységeik hatékony folytatására”, és hogy „erős közérdek fűződik ahhoz, hogy az ilyen, periférikusabb jellegű csoportok és egyének is hozzájárulhassanak a nyilvános vitához azáltal, hogy közérdekű kérdésekkel kapcsolatos információkat és ötleteket terjesztenek” (3).

                  (6)

                  Az újságírók lényeges szerepet játszanak a nyilvános vita elősegítésében, valamint az információk, vélemények és ötletek terjesztésében és fogadásában (4). Alapvető fontosságú, hogy megfelelő mozgásterük legyen ahhoz, hogy hozzájárulhassanak a nyílt, szabad és tisztességes vitához, és felléphessenek a – többek között harmadik országokbeli szereplők általi – dezinformáció és egyéb manipulatív beavatkozás ellen. Az újságírók számára lehetővé kell tenni, hogy hatékonyan végezhessék tevékenységüket annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok az európai demokráciákban szerteágazó véleményeket ismerhessenek meg.

                  (7)

                  Az emberijog-védők szintén fontos szerepet játszanak az európai demokráciákban, különösen az alapvető jogok, a demokratikus értékek, a társadalmi befogadás, a környezetvédelem és a jogállamiság védelme terén. Lehetővé kell tenni számukra, hogy megfélemlítéstől mentes környezetben, aktívan részt vehessenek a közéletben, és kifejthessék véleményüket a politikai kérdésekben és a döntéshozatali folyamatokban. Az emberijog-védők az alapvető jogok és számos egyéb jog – többek között a környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogok, a nők jogai, az LMBTIQ-személyek jogai, a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyek jogai, a munkavállalói jogok vagy a vallásszabadság – védelmével foglalkozó személyek vagy szervezetek.

                  (8)

                  Az egészséges és virágzó demokráciákban az emberek aktívan részt tudnak venni a nyilvános vitában. Az érdemi részvétel biztosítása érdekében az emberek számára lehetővé kell tenni, hogy megbízható információkhoz jussanak, és így véleményt tudjanak formálni a különböző nézetek szabad kifejezését lehetővé tevő nyilvános térben.

                  (9)

                  E környezet előmozdítása érdekében fontos megvédeni az újságírókat és az emberijog-védőket a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásoktól. Ezek a bírósági eljárások vagy nyilvánvalóan megalapozatlanok, vagy pedig részben vagy egészben megalapozatlanok, és olyan, visszaélésre utaló elemeket tartalmaznak, amelyek alapján feltételezhető, hogy a bírósági eljárás fő célja a közéleti részvétel megakadályozása, korlátozása vagy szankcionálása. Az ilyen visszaélésre utaló jelek: a követelés vagy annak egy része aránytalan, túlzott vagy észszerűtlen, a felperes több, hasonló ügyben indított eljárást, vagy a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárás megindítását megelőzően a felperes vagy képviselői megfélemlítést, zaklatást vagy fenyegetést alkalmaztak. Az ilyen eljárások a bírósági eljárásokkal való visszaélésnek minősülnek, és szükségtelen terheket rónak a bíróságokra, mivel céljuk nem az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása, hanem az alperesek zaklatása és elhallgattatása. Az elhúzódó eljárások a nemzeti bírósági rendszereket is megterhelik.

                  (10)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások a jogi visszaélések számos formájában jelentkezhetnek, főként polgári vagy büntetőügyekben, de közigazgatási jogi ügyekben is, és különböző indokokon alapulhatnak.

                  (11)

                  Az ilyen bírósági eljárásokat gyakran befolyásos személyek vagy szervezetek (például lobbicsoportok, vállalatok és állami szervek) kezdeményezik a nyilvános vita leállítása céljából. Az eljárásokra gyakran jellemző a felek közötti erőviszonyok kiegyensúlyozatlansága, mivel a felperes az alperesnél erősebb pozícióval rendelkezik, például pénzügyileg vagy politikailag. A hatalmi egyensúlyhiány fennállása – bár nem nélkülözhetetlen eleme a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásnak – jelentősen növeli a közéleti részvételt akadályozó bírósági eljárások káros és elrettentő hatásait.

                  (12)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások mindenekelőtt káros hatással lehetnek az újságírók és az emberijog-védők hitelességére és jó hírére, és kimeríthetik pénzügyi és egyéb erőforrásaikat. Káros pszichológiai következményekkel járhatnak célpontjaikra és családtagjaikra nézve. A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások azzal a veszéllyel járhatnak, hogy az újságírók és az emberijog-védők nem képesek gyakorolni tevékenységeiket. Az ilyen eljárások révén a közérdekű ügyekkel kapcsolatos információk közzétételét késleltetni lehet, vagy akár teljesen meg is lehet akadályozni. Az ilyen eljárások fennállása emellett általánosabb, elrettentő hatást gyakorolhat az újságírók és különösen az emberijog-védők munkájára azáltal, hogy azok az esetleges jövőbeli bírósági eljárásokat szem előtt tartva öncenzúrát gyakorolnak, ami elsorvasztja a nyilvános vitát, ennek pedig a társadalom egésze látja kárát. Az eljárások hossza, a pénzügyi nyomás és a büntetőjogi szankciókkal való fenyegetés hatékony eszközök a kritikus hangok megfélemlítésére és elhallgattatására.

                  (13)

                  Azokkal szemben, akik a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjaivá válnak, gyakran egyszerre több bírósági eljárás is folyamatban van, sokszor több joghatóság alatt is. Az alperes számára rendszerint bonyolultabbak és költségesebbek azok a bírósági eljárások, amelyek az egyik tagállam joghatósága alatt egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező személlyel szemben indulnak. A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások felperesei eljárási eszközökkel is növelhetik a peres eljárás hosszát és költségeit, és a kereset elbírálására legalkalmasabb bíróság helyett az általuk az ügy szempontjából kedvezőnek vélt joghatóság alá helyezhetik az ügyeket.

                  (14)

                  Az Európai Unióban egyre gyakrabban folyamodnak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokhoz. A közelmúltban készült tanulmányok (5) szerint az ilyen eljárásokat egyre gyakrabban alkalmazzák a tagállamokban.

                  (15)

                  Az Európai Parlament 2020. november 25-i állásfoglalásában (6) elítélte a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek oknyomozó újságírók és kiadványok elhallgattatásának céljából történő alkalmazását, valamint a félelem légkörének megteremtését bizonyos témákról való tudósításuk során, és felszólította a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az ilyen perek megelőzésére. „A demokráciának, valamint a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének az Unióban való megerősítéséről: polgári és büntetőjogi eljárások indokolatlan alkalmazása újságírók, nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom elhallgattatására” című, 2021. november 11-i állásfoglalásában (7) az Európai Parlament rámutatott a jelenség elterjedtségére, és hangsúlyozta az ilyen eljárások áldozatait segítő, hatékony biztosítékok szükségességét.

                  (16)

                  Az Európa Tanácsnak az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformja (8) arról is beszámol, hogy Európában egyre nő az újságírók biztonságát és a média szabadságát fenyegető súlyos veszélyekre – ezen belül a bírósági megfélemlítés számos esetére – vonatkozó riasztások száma. Az Európa Tanácsnak az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformjához kapcsolódó partnerszövetségek által készített 2021. évi éves jelentés hangsúlyozza, hogy az előző évhez képest 2020-ban jelentősen növekedés volt tapasztalható mind a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel kapcsolatos riasztások számát, mind az Európa Tanács érintett tagállamainak joghatóságait tekintve (9). Az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról szóló, 2016. április 13-i ajánlásában (10) az Európa Tanács azt ajánlotta a tagállamoknak, hogy tegyék meg a szükséges jogalkotási és/vagy egyéb intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a jogot és a jogi eljárásokat komolytalan, zaklató vagy rosszindulatú módon használják fel az újságírók és más médiaszereplők megfélemlítésére és elhallgattatására.

                  (17)

                  A Bizottság 2020. (11) és 2021. (12) évi jogállamisági jelentése hangsúlyozza, hogy az újságírók és a közérdek védelmében fellépő más személyek számos tagállamban egyre gyakrabban szembesülnek fenyegetésekkel és támadásokkal a kiadványaikkal és munkájukkal kapcsolatban; e fenyegetések és támadások különböző formában jelentkeznek, ideértve a közéleti részvételt akadályozó stratégiai pereket is.

                  (18)

                  Az Unióban a közéleti részvételt akadályozó bírósági eljárások alkalmazására megrázó példa Daphne Caruana Galizia újságíró esete, akivel szemben meggyilkolása idején oknyomozó munkájával kapcsolatban több mint 40 polgári és büntetőjogi becsületsértési és rágalmazási bírósági eljárás volt folyamatban.

                  (19)

                  Az európai demokráciáról szóló, a Bizottság által 2020. december 3-án előterjesztett cselekvési terv (13) hangsúlyozza a szabad és plurális média alapvető szerepét a demokráciákban, valamint a civil társadalom fontosságát. Kiemeli többek között a független és plurális média jelentős szerepét a polgárok megalapozott döntéshozatalának elősegítésében, valamint az információk manipulálása és az információs térbe való beavatkozás – többek között a dezinformáció – elleni küzdelemben. Ezzel összefüggésben a Bizottság már elfogadta az újságírók és más médiaszakemberek védelmének, biztonságának és szerepvállalásának az Európai Unióban történő biztosításáról szóló (EU) 2021/1534 ajánlást (14). Az említett ajánlás annak biztosítására irányul, hogy valamennyi médiaszakember biztonságosabb körülmények között, félelem és megfélemlítés nélkül végezhesse munkáját, online és offline egyaránt. Tekintettel arra, hogy a tömegtájékoztatás szabadságát veszélyeztető és a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások egyre nagyobb fenyegetést jelentenek, az Uniónak koherens és hatékony megközelítést kell kidolgoznia az ilyen eljárások elleni fellépés érdekében. Ez az ajánlás kiegészíti az (EU) 2021/1534 ajánlást azáltal, hogy konkrét ajánlásokat fogalmaz meg a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra vonatkozóan. Az újságírók és más médiaszakemberek védelme mellett hatálya kiterjed az emberijog-védőkre is. Ennek az ajánlásnak foglalkoznia kell a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások jelentette konkrét fenyegetéssel, ezáltal támogatva a fékek és ellensúlyok megfelelő működését egy egészséges demokráciában. Iránymutatást kell nyújtania a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékony, megfelelő és arányos intézkedéseket hozzanak az ilyen eljárások kezelésére, és ezzel összefüggésben különösen az újságírók és az emberijog-védők védelmének biztosítására. Az ajánlott intézkedéseknek ki kell terjedniük a figyelemfelhívásra és a szakértelem fejlesztésére is, különösen a jogi szakemberek körében és a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen eljárások célpontjai támogatást kapjanak, valamint a fokozott nyomon követés támogatása érdekében.

                  (20)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal szembeni hatékony védelem biztosítása és annak megakadályozása érdekében, hogy ez a jelenség az Unión belül gyökeret verjen, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a polgári, büntetőjogi, kereskedelmi és közigazgatási eljárásokat szabályozó jogi keretük a demokratikus értékek és az alapvető jogok – többek között a tisztességes eljáráshoz való jog és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog – teljeskörű tiszteletben tartása mellett biztosítsa az ilyen bírósági eljárások kezeléséhez szükséges biztosítékokat. A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan bírósági eljárásokkal szembeni következetes és hatékony védelem érdekében a tagállamoknak törekedniük kell a korai elutasítás lehetőségének biztosítására. Emellett törekedniük kell a visszaélésszerű bírósági eljárásokkal szembeni egyéb jogorvoslati lehetőségek biztosítására, ideértve konkrétan a költségek viselését – ami azt jelenti, hogy a közéleti részvételt akadályozó visszaélésszerű bírósági eljárást indító felperes kötelezhető az eljárás összes költségének viselésére –, kártérítés nyújtását minden olyan természetes vagy jogi személy számára, aki vagy amely a közéleti részvételt akadályozó visszaélésszerű bírósági eljárás következtében kárt szenvedett, valamint hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabásának lehetőségét a közéleti részvételt akadályozó visszaélésszerű bírósági eljárást indító félre. A bíróságok által kiszabható szankciók lehetőségének biztosítása elsősorban arra irányul, hogy visszatartsa a potenciális felpereseket attól, hogy a közéleti részvételt akadályozó, visszaélésszerű bírósági eljárást indítsanak. Az ilyen szankcióknak arányban kell állniuk a visszaélés beazonosított elemeivel. A szankciók összegének megállapításakor a bíróságok figyelembe vehetik, hogy az eljárás gyakorolhat-e káros vagy visszatartó hatást a közéleti részvételre, ideértve a követelés jellegét, azt, hogy a felperes indított-e több eljárást vagy összehangolt eljárásokat hasonló ügyekben, valamint hogy megkísérelték-e megfélemlíteni, zaklatni vagy megfenyegetni az alperest.

                  (21)

                  A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy nemzeti jogukba a belföldi ügyekre vonatkozóan építsenek be a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan és visszaélésszerű bírósági eljárások kezelését célzó uniós eszközökben foglaltakhoz hasonló biztosítékokat. Ez következetes és hatékony védelmet nyújtana az ilyen bírósági eljárásokkal szemben, és hozzájárulna annak megelőzéséhez, hogy a jelenség egyre inkább gyökeret verjen az Unióban.

                  (22)

                  A tagállamoknak kifejezetten felül kell vizsgálniuk a rágalmazásra alkalmazandó jogi kereteiket annak biztosítása érdekében, hogy a meglévő fogalmakat és fogalommeghatározásokat a felperesek ne használhassák jogellenesen újságírókkal vagy emberijog-védőkkel szemben a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások keretében.

                  (23)

                  A nyilvános vitára gyakorolt elrettentő hatás megelőzése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a rágalmazás elleni szankciók ne legyenek túlzottak és aránytalanok. Különös figyelmet kell fordítaniuk az Európa Tanács által a rágalmazás jogi keretével, különösen a büntetőjoggal kapcsolatban megfogalmazott iránymutatásokra és ajánlásokra (15). Ezzel összefüggésben arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy a rágalmazásért kiszabott börtönbüntetést töröljék jogi keretükből. Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése az 1577 (2007) számú állásfoglalásában (16) felszólította azokat a tagállamokat, amelyek továbbra is börtönbüntetést irányoznak elő rágalmazásért – még abban az esetben is, ha azt ténylegesen nem is szabják ki –, hogy haladéktalanul töröljék azt jogi keretükből. A tagállamokat arra is ösztönzik, hogy rágalmazási ügyekben a közigazgatási vagy polgári jog alkalmazását részesítsék előnyben, feltéve, hogy az ilyen rendelkezések kevésbé büntető hatásúak, mint a büntetőjogé (17).

                  (24)

                  A rágalmazási ügyek büntetőjogi szempontból történő kezelése végső megoldásként alkalmazható, és helyette a közigazgatási vagy polgári jogi utat kell előnyben részesíteni, a nemzetközi szervezetek iránymutatásával összhangban. Az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága (18) és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (19) a rágalmazás büntetőjogi törvényekből való törlését javasolta. Hasonlóképpen az Európa Tanács is fenntartásokat fogalmazott meg ebben az összefüggésben (20)

                  (25)

                  A személyes adatok védelméhez való jogot tovább pontosítja az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21). A személyes adatok védelméhez való jog nem abszolút jog. Az általános adatvédelmi rendelet 85. cikke értelmében a tagállamok jogszabályban összeegyeztetik a személyes adatok e rendelet szerinti védelméhez való jogot a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékozódáshoz való joggal, ideértve a személyes adatok újságírási célból, illetve tudományos, művészi vagy irodalmi kifejezés céljából végzett kezelését is.

                  (26)

                  A tagállamoknak ösztönözniük kell az önszabályozó testületeket és a jogi szakemberek szövetségeit, hogy etikai normáikat, beleértve a magatartási kódexeket is, szükség esetén hangolják össze ezzel az ajánlással. A tagállamoknak adott esetben biztosítaniuk kell azt is, hogy a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra is kiterjedjenek azon etikai normáik, amelyek célja eltántorítani a jogi szakembereket olyan magatartás tanúsításától, amely az eljárással való visszaélésnek vagy a jogi eljárás integritásával kapcsolatos egyéb szakmai feladataikkal való visszaélésnek minősülhet, vagy megtiltani számukra az ilyen magatartást, az említett normákhoz kapcsolódó fegyelmi szankciókkal együtt. Mindezt megfelelő figyelemfelkeltésnek és képzési tevékenységeknek kell kísérniük a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások szempontjából releváns, meglévő etikai normák ismeretének és hatékonyságának növelése érdekében.

                  (27)

                  A jogi szakemberek kulcsfontosságú szerepet játszanak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokban, akár a peres felek képviseletében, akár magánszemélyekkel szemben, akár jogvitákban. Ezért alapvető fontosságú, hogy rendelkezzenek az ehhez szükséges ismeretekkel és készségekkel. A tagállamoknak támogatniuk kell e jogi szakembereket, és képzési lehetőségeket kell kínálniuk számukra. A képzés érdemben hozzájárulhat az arra vonatkozó tudásuk és kapacitásuk kiépítéséhez, hogy hogyan azonosíthatók a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások, ideértve a harmadik országbeli elemet tartalmazókat is, és melyek a megfelelő válaszlépések. Az ilyen képzésnek valamennyi bírósági szinten meg kell céloznia az igazságszolgáltatást és az igazságügyi alkalmazottakat, beleértve a bírákat, ügyészeket, bírósági és ügyészségi alkalmazottakat, valamint az igazságszolgáltatással kapcsolatban álló vagy az igazságszolgáltatásban más módon részt vevő egyéb igazságügyi szakembereket regionális és helyi szinten, függetlenül a nemzeti jog szerinti fogalommeghatározástól, jogállástól vagy belső szervezettől, amennyiben első fokon a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárással szembesülnek. Az ilyen képzésnek más jogi szakemberekre, például a képesített ügyvédekre is ki kell terjednie. A helyi képzési kapacitás kiépítése hozzájárulhat a képzés hosszú távú fenntarthatóságához.

                  (28)

                  A képzéseknek újságírókra, sajtótanácsi tagokra, médiaszakemberekre és emberijog-védőkre való kiterjesztése elősegítené, hogy az érintettek felismerjék az ilyen jellegű bírósági eljárásokat, és felruházná őket azokkal a kritikus jogi készségekkel is, amelyek segítségével csökkenteni tudnák annak a kockázatát, hogy a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásoknak legyenek kitéve, illetve megfelelőbben fel lennének vértezve az ilyen eljárások hatékonyabb kezeléséhez szükséges ismeretekkel. Ez azt is lehetővé teheti számukra, hogy részletesen be tudjanak számolni a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekről. Az újságírói képzésnek emellett célszerű követnie a nemzeti sajtó- vagy médiatanácsok által meghatározott etikai normákat és iránymutatásokat is. Az általános kapacitásépítéshez való hozzájárulás és a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra adott intézményi válasz megerősítése érdekében az ilyen képzésekbe bevonhatók az adatvédelmi hatóságok, a nemzeti emberi jogi intézmények, az ombudsmani intézmények és az állami médiaszabályozó szervek is.

                  (29)

                  A jogi képzést nyújtó szolgáltatók és a jogi szakemberek szövetségei helyzetükből adódóan igen alkalmasak arra, hogy képzést nyújtsanak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokról, valamint hogy meghatározzák az ilyen képzés céljait, és értékeljék a legmegfelelőbb képzési módszertant. A jogi szakemberek által más jogi szakembereknek nyújtott képzés mindenki számára lehetővé teszi a csoportként való tanulást, a tapasztalatok hatékonyabb megosztását és a kölcsönös bizalom erősítését. Ösztönözni kell a vonatkozó gyakorlatok európai szintű cseréjét, többek között a Bizottság támogatásával, az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) bevonásával. A gyakorló jogászoknak és szakmai szervezeteiknek a szükségletek elemzésétől az eredmények értékeléséig való bevonása rendkívül fontos a képzési tevékenységek hatékonyságának és fenntarthatóságának biztosítása szempontjából.

                  (30)

                  A képzésnek a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságával, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája, az emberi jogok európai egyezménye és a nemzeti jog szerinti egyéb alapvető jogokkal kell foglalkoznia, és gyakorlati iránymutatást kell tartalmaznia a vonatkozó ítélkezési gyakorlat, az alapvető jogokat – ezen belül a véleménynyilvánítás szabadságát – érintő korlátozások és az ilyen jogok közötti összefüggések, az eljárási biztosítékok és a nemzeti jog szerinti egyéb vonatkozó rendelkezések alkalmazásának módját illetően. Kellő figyelmet kell fordítani az Európa Tanács által a gyakorló jogászok számára a véleménynyilvánítás szabadságának emberi jogok európai egyezménye szerinti védelméről kiadott kézikönyvnek (22).

                  (31)

                  A képzésnek többek között foglalkoznia kell a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások indítására felhasználható személyes adatok védelmével. Foglalkoznia kell továbbá az információmanipulációval és beavatkozással, a dezinformációt is ideértve.

                  (32)

                  A képzésnek a nemzeti jogi keretet és kontextust is figyelembe kell vennie. A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokról szóló képzésekkel kapcsolatos tanulási célok eléréséhez hozzájárulhat az, ha a fent említett elemek strukturált és koherens módon kiegészülnek az Európa Tanács által kidolgozott iránymutatásokkal, a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjainak beszámolóival, valamint a más tagállamoktól származó bevált gyakorlatokkal. A képzés a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének előmozdítására is szolgálhat.

                  (33)

                  A tágabb közönség elérésének és a támogatás elősegítésének érdekében a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokról szóló képzésnek a lehető legjobban ki kell használnia az új technológiákat, beleértve az online képzést is. Az ilyen képzési tevékenységek előnyeit kiegészítené a releváns jogszabályokkal és iránymutatással kapcsolatos e-források, korszerű tananyagok és önálló tanulási eszközök elérhetővé tétele.

                  (34)

                  A jogi szakemberek képzésével kapcsolatos hasonló kezdeményezésekkel való szinergiák előmozdítása érdekében a kapcsolódó témákkal – például a véleménynyilvánítás szabadságával és a jogi etikával – foglalkozó képzések kiegészülhetnének a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokról szóló képzési modulokkal. Ösztönözni kell az olyan meglévő anyagok és képzési gyakorlatok használatát, mint amilyeneket például az európai igazságügyi portálon, az UNESCO által az igazságügyi szereplők számára létrehozott globális eszköztárban (23) és az Európa Tanács HELP (Human Rights Education for Legal Professionals – Emberi jogokkal kapcsolatos oktatás jogi szakemberek számára) honlapjának (24) online kurzusain ajánlanak.

                  (35)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásoknak a jogász- és újságíróképzés tantervébe való belefoglalása lehetővé tenné, hogy a jogi szakemberek és újságírók jobb tudással legyenek felvértezve az ilyen eljárások felismeréséhez, valamint felruházná őket a megfelelő reagálást lehetővé tevő szakismeretekkel, miközben az oktatók körében is elősegítené a szakértelem és a szakmai kompetenciák fejlesztését. Ezeket az ismereteket a felsőoktatási intézmények kiegészítő kurzusok vagy szemináriumok keretében nyújthatnák a képzési program utolsó éveiben, például a joghallgatók és az újságíró szakos hallgató számára.

                  (36)

                  A tagállamoknak támogatniuk kell a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokról többek között nemzeti szervezetek – ezen belül a nemzeti emberi jogi intézmények és civil társadalmi szervezetek – által szervezett figyelemfelkeltő kampányokat.

                  (37)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal foglalkozó kommunikációs tevékenységek kiadványok, üzenetek, nyilvános találkozók, konferenciák, munkaértekezletek és webináriumok formáját ölthetik.

                  (38)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai gyakran nehezen találnak információt a rendelkezésre álló támogatási forrásokról. A nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal kapcsolatban segítséget nyújtani képes szervezetek vagy szervek azonosításának megkönnyítése, valamint az ilyen eljárások elleni támogatás hatékonyságának biztosítása érdekében az információkat egyetlen pontban kell összegyűjteni és rendelkezésre bocsátani, ingyenesen és könnyen hozzáférhető módon. E célból minden tagállamnak létre kell hoznia egy nemzeti kapcsolattartó pontot, amely összegyűjti és megosztja az elérhető forrásokra vonatkozó információkat.

                  (39)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenység egyik céljának annak kell lennie, hogy tudatosítsa egy olyan nyilvános tér jelentőségét, amely lehetővé teszi demokratikus részvételt és a polgárok számára elérhetővé teszi a vélemények sokszínűségét és a megbízható, elfogulatlan tájékoztatást.

                  (40)

                  A figyelemfelkeltő kampányokat – hatékonyságuk biztosítása érdekében – össze kell hangolni a nemzeti kapcsolattartó pontokkal és más illetékes hatóságokkal. Emellett szinergiákra kell törekedniük a kompatibilis témákkal kapcsolatos – például a nyílt, szabad és tisztességes vita előmozdítására irányuló – figyelemfelkeltő kampányokkal, valamint a véleménynyilvánítás szabadságához való jog védelmét olyan figyelemfelkeltő tevékenységekbe kell integrálni, amelyek az aktív polgári részvételt, a vélemények sokszínűségét és a megbízható információkhoz való hozzáférést kívánják előmozdítani. Adott esetben szinergiákra kell törekedniük a dezinformáció, az információmanipuláció és a – többek között – külföldről történő beavatkozás összefüggésében folytatott, médiával, információs műveltséggel, újságírói normákkal és tényellenőrzéssel kapcsolatos rezilienciaépítéssel. A célközönség többek között olyan konkrét csoportokat foglalhat magában, mint a médiaszakemberek, jogi szakemberek, civil társadalmi szervezetek tagjai, kommunikációs szakemberek, tudományos dolgozók, agytrösztök, köztisztviselők, politikusok, hatóságok és magánvállalatok.

                  (41)

                  A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy az általuk megfelelőnek tartott bármely eszközzel biztosítsák a nemzeti jogi keretük szerinti eljárási biztosítékokra és egyéb biztosítékokra vonatkozó információk rendelkezésre állását, beleértve az azon szervezetekre vagy szervekre vonatkozó információkat is, amelyekhez segítségért lehet fordulni a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal szembeni fellépéshez.

                  (42)

                  Ilyen támogatást nyújthatnak például a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjait pro bono alapon védő ügyvédi irodák, az egyetemek ilyen jellegű támogatást nyújtó jogsegélyszolgálatai, a közéleti részvételt akadályozó stratégiai pereket nyilvántartó és azokról beszámoló szervezetek, valamint a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjainak pénzügyi vagy egyéb segítséget nyújtó szervezetek.

                  (43)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai számára megfelelő eszközöket kell biztosítani az ilyen eljárások kezeléséhez. Ezért kapacitásfejlesztésre van szükség a tagállamokban annak érdekében, hogy támogatást nyújtsanak az ilyen eljárások által érintett személyeknek. A tagállamoknak finanszírozást kell kínálniuk, valamint népszerűsíteniük kell az uniós szinten rendelkezésre álló finanszírozást azon szervezetek körében, amelyek iránymutatást és támogatást nyújtanak a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai számára.

                  (44)

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások szisztematikusabb nyomon követésére van szükség a jelenség megfelelőbb kezeléséhez. A gyűjtött adatoknak elegendő információt kell tartalmazniuk a hatóságok és más érdekelt felek számára a jelenség számszerűsítéséhez és jobb megértéséhez, többek között a célok eléréséhez szükséges támogatás biztosítása céljából. A tagállamoknak meg kell bízniuk – az igazságügyi statisztikákra vonatkozó intézményi rendelkezéseik figyelembevételével (25) – egy vagy több hatóságot a nemzeti bíróságokon indított, közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra vonatkozó adatok gyűjtésével és összesítésével. Ezek a hatóságok több érdekelt féltől is gyűjthetik az adatokat. Az adatgyűjtés megkönnyítése érdekében az adatgyűjtéssel megbízott hatóságok kapcsolattartó pontokat hozhatnak létre annak érdekében, hogy az igazságügyi hatóságok, a szakmai szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, az emberijog-védők, az újságírók és más érdekelt felek megoszthassák egymással a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra vonatkozó adatokat. A tagállamoknak e hatóságok egyikét meg kell bízniuk az információk koordinálásával és azzal, hogy 2023 végétől kezdődően évente jelentést tegyen a Bizottságnak a nemzeti szinten gyűjtött összesített adatokról. A tagállamoknak az összegyűjtött adatok tekintetében biztosítaniuk kell az elszámoltathatóságot. E célból biztosítaniuk kell, hogy az adatgyűjtési folyamat megfeleljen a szakmai normáknak, és hogy az adatgyűjtéssel és statisztikákkal megbízott hatóságok kellő autonómiával rendelkezzenek. Az adatvédelmi követelményeket tiszteletben kell tartani.

                  (45)

                  A hatóságok adatgyűjtéssel és a jelentéstétellel való megbízásakor a tagállamok fontolóra vehetik szinergiák kialakítását a jogállamiság és az alapvető jogok védelmének területére vonatkozó eszközökkel. Fontos szerepet játszhatnak a nemzeti emberi jogi intézmények (amennyiben vannak ilyenek), valamint szerepet kaphatnak más szervezetek is, például az ombudsmani hivatalok, egyenlőséggel foglalkozó szervek vagy olyan illetékes hatóságok, mint amilyenek az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) alapján kijelölt szervek. A támogatási forrásokról áttekintést nyújtó nemzeti kapcsolattartó szervek és az adatgyűjtéssel és jelentéstétellel megbízott egységek vagy hatóságok ugyanazon szervezeten belül is működhetnek, figyelembe véve az ezen ajánlásban foglalt követelményeket és kritériumokat.

                  (46)

                  Az adatgyűjtéssel megbízott hatóságoknak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra vonatkozó információkat hozzáférhető formában közzé kell tenniük honlapjukon és adott esetben más megfelelő eszközökön keresztül. Ennek során biztosítaniuk kell a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokban érintett személyek alapvető jogainak – ezen belül a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jog – maradéktalan tiszteletben tartását.

                  (47)

                  A nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal kapcsolatos eljárások időtartamának áttekintése érdekében lehetőség szerint pontos információkat kell gyűjteni az ilyen eljárásokat indító és lezáró eseményekről, aktusokról vagy cselekményekről, valamint azok bekövetkezésének időpontjáról. Az összegyűjtött adatoknak adott esetben tartalmazniuk kell az ügy hátterére vonatkozó információkat is, például abban az esetben, ha ismételt bírósági eljárásokat indítottak ugyanazon alperessel szemben vagy ugyanazon felperes kezdeményezésére.

                  (48)

                  Szükség esetén a Bizottság által létrehozott, a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel foglalkozó uniós szakértői csoport (27) támogatást nyújthat ahhoz, hogy a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra vonatkozó adatok gyűjtésével és jelentésével megbízott hatóságok által könnyen alkalmazható, összehasonlítható kritériumokat alakítsanak ki a tagállamokban.

                  (49)

                  A közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel foglalkozó uniós szakértői csoport támogatja a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a gyakorlatok és ismeretek megosztását és terjesztését a gyakorló szakemberek körében. Többek között technikai segítséget nyújthatna a hatóságoknak a kapcsolattartó pontok kialakításához, a képzési anyagok kidolgozásához, valamint a jogi segítségnyújtás megszervezéséhez.

                  (50)

                  Az (EU) 2021/692 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (28) létrehozott Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program célja a Szerződésekben és a Chartában rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása. A jogállamiságon alapuló demokratikus társadalmak fenntartása és továbbfejlesztése érdekében a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program többek között lehetővé teszi a Chartával és ezen belül a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos tudatosságra és kapacitásépítésre irányuló tevékenységek finanszírozását. Az (EU) 2021/692 rendelettel (29) létrehozott Jogérvényesülés program többek között lehetővé teszi az igazságügyi képzéshez kapcsolódó tevékenységek finanszírozását, a jogállamiságon alapuló közös jogi és igazságügyi kultúra előmozdítása, valamint a program szempontjából releváns uniós jogi eszközök következetes és hatékony végrehajtásának támogatása és ösztönzése érdekében,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

         TÁRGY

                  1.

                  Ez az ajánlás iránymutatást nyújt a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékony, megfelelő és arányos intézkedéseket hozzanak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások kezelése, valamint különösen az újságírók és az emberijog-védők ilyen eljárásokkal szembeni védelme érdekében, a demokratikus értékek és az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.

         ALKALMAZANDÓ KERETRENDSZEREK

                  2.

                  Főszabályként a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy alkalmazandó jogi kereteik rendelkezzenek a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások kezeléséhez szükséges biztosítékokról, teljes mértékben tiszteletben tartva a demokratikus értékeket és az alapvető jogokat, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jogot és a véleménynyilvánítás szabadságát.

                  3.

                  A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy rendelkezésre álljanak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan bírósági eljárások esetében a korai elutasítást lehetővé tevő eljárási biztosítékok. Emellett törekedniük kell a közéleti részvételt akadályozó, visszaélésszerű bírósági eljárásokkal szembeni egyéb jogorvoslati lehetőségek biztosítására, ideértve konkrétan a költségek viselését – azaz azt, hogy a közéleti részvételt akadályozó, visszaélésszerű bírósági eljárást indító felperes kötelezhető az eljárás összes költségének viselésére –, kártérítés nyújtását minden olyan természetes vagy jogi személy számára, aki vagy amely a közéleti részvételt akadályozó, visszaélésszerű bírósági eljárás következtében kárt szenvedett, valamint hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabásának lehetőségét a közéleti részvételt akadályozó, visszaélésszerű bírósági eljárást indító félre.

                  4.

                  A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy nemzeti jogukba a belföldi ügyekre vonatkozóan építsenek be a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan és visszaélésszerű bírósági eljárások kezelésére irányuló uniós eszközökben foglaltakhoz hasonló biztosítékokat.

                  5.

                  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a rágalmazásra vonatkozó szabályaik ne gyakoroljanak indokolatlan hatást a véleménynyilvánítás szabadságára, a nyitott, szabad és plurális médiakörnyezet fennállására és a közéleti részvételre.

                  6.

                  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a rágalmazásra vonatkozó szabályaik – ezen belül fogalommeghatározásaik – kellőképpen egyértelműek legyenek, hogy csökkentsék ezek nem megfelelő vagy visszaélésszerű alkalmazásának kockázatát.

                  7.

                  A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a rágalmazás elleni szankciók ne legyenek túlzottak és aránytalanok. A tagállamoknak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk az Európa Tanács által a rágalmazás jogi keretével, különösen a büntetőjoggal kapcsolatban megfogalmazott iránymutatásokra és ajánlásokra (30). Ezzel összefüggésben arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy a rágalmazásért kiszabott börtönbüntetést töröljék jogi keretükből. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy rágalmazási ügyekben a közigazgatási vagy polgári jog alkalmazását részesítsék előnyben, feltéve, hogy az ilyen rendelkezések kevésbé büntető hatásúak, mint a büntetőjog körébe tartozók (31).

                  8.

                  A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy jogszabályaikban megfelelően kifejtsék a személyes adatok védelméhez való jog és a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jog közötti kapcsolatot, annak érdekében, hogy e két jogot össze lehessen egyeztetni, az (EU) 2016/679 rendelet 85. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint.

                  9.

                  A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a jogi szakemberek magatartását szabályozó etikai szabályok és az ezek megsértésére vonatkozó fegyelmi szankciók figyelembe vegyék a közéleti részvételt akadályozó, megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokat, és ezek visszaszorítására megfelelő intézkedéseket foglaljanak magukban. A tagállamoknak ösztönözniük kell az önszabályozó testületeket és a jogi szakemberek szövetségeit, hogy etikai normáikat – beleértve a magatartási kódexeket is – hangolják össze ezzel az ajánlással. Megfelelő figyelemfelkeltő és képzési tevékenységek kialakítása szintén ajánlott.

         KÉPZÉS

                  10.

                  A tagállamoknak támogatniuk kell a közéleti részvételt akadályozó, megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal kapcsolatos képzési lehetőségek biztosítását a jogi szakembereknek, így a bíráknak és az igazságügyi alkalmazottaknak valamennyi bírósági szinten, a képesített ügyvédeknek, illetve az ilyen bírósági eljárások potenciális célpontjainak. A képzéseknek az ilyen eljárások azonosításához és az azokra való megfelelő reagáláshoz szükséges szakértelem kialakítására kell összpontosítaniuk.

                  11.

                  A tagállamoknak ösztönözniük kell a jogi szakemberek szövetségeit és a jogi képzést nyújtó szolgáltatókat a közéleti részvételt akadályozó, megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások kezelésével foglalkozó képzések szervezésére. A Bizottság ösztönözni fogja az európai szintű képzési szolgáltatókat, így például az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatot ilyen képzések biztosítására. A gyakorló jogászokat és szakmai kamaráikat be kell vonni a képzés kidolgozásába, megszervezésébe, levezetésébe és értékelésébe.

                  12.

                  A képzésnek ki kell terjednie az Európai Unió Alapjogi Chartájának és az emberi jogok európai egyezményének vonatkozó szempontjaira. Gyakorlati iránymutatást kell tartalmaznia arról, hogy hogyan alkalmazandó az uniós jog, a nemzeti ítélkezési gyakorlat, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata, hogyan biztosítandó a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlását érintő korlátozások összhangja a Charta 52. cikkében, illetve az az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményekkel, valamint a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága és más alapjogok közötti összefüggésről.

                  13.

                  A képzésnek ki kell terjednie a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal szembeni eljárási biztosítékokra is, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak, valamint a joghatóságra és az alapvető jogokkal kapcsolatos, büntető-, közigazgatási, polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó alkalmazandó jogra.

                  14.

                  A képzési tevékenységeknek foglalkozniuk kell a tagállamok azon kötelezettségével is, hogy az (EU) 2016/679 rendelet értelmében jogszabályaikban a személyes adatok védelméhez való jogot összeegyeztessék a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékozódáshoz való joggal. Ki kell terjedniük a tagállamok által e célból elfogadott szabályokra, valamint az (EU) 2016/679 rendelet tekintetében az újságírási célból, illetve tudományos, művészi vagy irodalmi kifejezés céljából végzett adatkezelésre vonatkozóan alkalmazandó speciális kivételekre vagy eltérésekre (32). Kellő figyelmet kell fordítani az ezen ajánlás mellékletében említett elemekre.

                  15.

                  A tagállamoknak ajánlatos megfontolni az a lehetőséget, hogy az ilyen jellegű képzést a véleménynyilvánítás szabadságával és a jogi etikával foglalkozó képzés részévé teszik.

                  16.

                  Az újságírók, az egyéb médiaszakemberek és az emberijog-védők számára szervezett képzésnek meg kell erősítenie a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások kezelésére való képességüket. E képzésnek a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások felismerésére és az ilyen eljárások célpontjává válás esetén teendő lépésekre kell összpontosítania, valamint tájékoztatást kell nyújtania az érintettek jogairól és kötelezettségeiről annak érdekében, hogy azok képesek legyenek az ilyen eljárásokkal szembeni védelmükhöz szükséges lépések megtételére. Az újságírói képzésnek emellett ki kell terjednie a nemzeti sajtó- vagy médiatanácsok által meghatározott etikai normákra és iránymutatásokra is.

                  17.

                  A tagállamok ösztönözhetnék a felsőoktatási intézményeket arra, hogy tanterveikbe – különösen a jogi és újságírói szakokon – építsék be a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások azonosításának módjára vonatkozó ismereteket.

                  18.

                  A képzés a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjainak beszámolóit is magában foglalhatná. A képzés a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel foglalkozó uniós szakértői csoport keretében kidolgozott ismeretek legmegfelelőbb hasznosítása révén a tagállamok közötti tapasztalatcserét is előmozdíthatná.

         FIGYELEMFELKELTÉS

                  19.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák azokat a – többek között a nemzeti emberi jogi intézmények és a civil társadalmi szervezetek által indított – kezdeményezéseket, amelyek célja a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal kapcsolatos figyelemfelkeltés és tájékoztató kampányok szervezése. Különös hangsúlyt kell helyezni az ilyen eljárások potenciális célpontjainak megszólítására.

                  20.

                  A figyelemfelkeltő tevékenységeknek arra kell irányulniuk, hogy egyszerű és hozzáférhető módon elmagyarázzák a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások problémáját annak érdekében, hogy az ilyen eljárások könnyen felismerhetők legyenek.

                  21.

                  A figyelemfelkeltő tevékenységeknek tájékoztatást kell nyújtaniuk a meglévő támogatási struktúrákról, az elérhető forrásokra vonatkozó információkat összegyűjtő és megosztó nemzeti kapcsolattartó pontokról is említést téve. A figyelemfelkeltésre irányuló erőfeszítéseknek emellett világos áttekintést kell nyújtaniuk a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások esetében a nemzeti keretek alapján a védelem által alkalmazható jogi stratégiákról és arról, hogy hogyan lehet ezeket sikeresen alkalmazni.

                  22.

                  A negatív attitűdök, sztereotípiák és előítéletek elleni figyelemfelkeltő kampányok is foglalkozhatnának a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal.

                  23.

                  A közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások hatása jellegének és mértékének jobb megértését a véleménynyilvánítás szabadságához való jogról szóló, meghatározott csoportoknak – például médiaszakembereknek, jogi szakembereknek, civil társadalmi szervezetek tagjainak, tudományos dolgozóknak, agytrösztöknek, kommunikációs szakembereknek, köztisztviselőknek, politikusoknak, hatóságoknak és magánvállalatoknak – szervezett figyelemfelkeltő tevékenységek során is elő kellene segíteni.

         TÁMOGATÁSI MECHANIZMUSOK

                  24.

                  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai egyéni és független támogatást vehessenek igénybe. E célból a tagállamoknak meg kell határozniuk és támogatniuk kell azokat a szervezeteket, amelyek iránymutatást és támogatást nyújtanak az ilyen eljárások célpontjai számára. Ilyen szervezetek lehetnek a jogi szakemberek szövetségei, a média- és sajtótanácsok, az emberi jogi jogvédők ernyőszervezetei, uniós és nemzeti szintű szövetségek, a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjait pro bono alapon védő ügyvédi irodák, az egyetemek jogsegélyszolgálatai és egyéb nem kormányzati szervezetek.

                  25.

                  Minden tagállamnak létre kell hoznia egy kapcsolattartó pontot, amely összegyűjti és megosztja az összes olyan szervezetre vonatkozó információkat, amely iránymutatást és támogatást nyújt a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai számára.

                  26.

                  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a nemzeti és uniós szinten elérhető finanszírozás felhasználásával nyújtsanak pénzügyi támogatást és népszerűsítsék uniós szinten rendelkezésre álló finanszírozást azon szervezetek körében, amelyek iránymutatást és támogatást nyújtanak a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai számára, különösen annak biztosítása érdekében, hogy elegendő forrással rendelkezzenek az ilyen eljárásokkal szembeni gyors fellépéshez.

                  27.

                  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások alperesei megfizethető és könnyen hozzáférhető módon jogi segítségnyújtásban részesülhessenek.

                  28.

                  A tagállamoknak elő kell segíteniük az információk és bevált gyakorlatok cseréjét a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások célpontjai számára iránymutatást és támogatást nyújtó szervezetek között.

         ADATGYŰJTÉS, JELENTÉSTÉTEL ÉS NYOMON KÖVETÉS

                  29.

                  A tagállamoknak meg kell bízniuk – az igazságügyi statisztikákra vonatkozó intézményi rendelkezéseik figyelembevételével – egy vagy több hatóságot azzal, hogy az adatvédelmi követelmények maradéktalan tiszteletben tartása mellett gyűjtsék és összesítsék a joghatóságuk alatt indított, közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokra vonatkozó adatokat. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy legyen egy olyan hatóság, amely felelős az információk koordinálásáért, és amely 2023 végéitől kezdődően évente jelentést tesz a Bizottságnak a nemzeti szinten gyűjtött összesített adatokról, az adatvédelmi követelmények teljeskörű tiszteletben tartása mellett. A Bizottság évente összefoglalót tesz közzé a kapott hozzájárulásokról.

                  30.

                  Szükség esetén a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel foglalkozó uniós szakértői csoport támogatást nyújthat az adatgyűjtésre vonatkozó szabványok és sablonok kidolgozásához és legmegfelelőbb felhasználásukhoz.

                  31.

                  A 29. pontban említett adatoknak a következőket kell tartalmazniuk:

                              a)

                              azon közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások száma, amelyeket az adott évben indítottak;

                              b)

                              azon közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások száma, amelyeket – 2022-től kezdődően – az érintett évben korai szakaszban elutasítottak, beleértve mind az érdemi okokból, mind az eljárási okokból elutasított eseteket;

                              c)

                              a bírósági eljárások száma az alperes típusa szerint (pl. újságíró, emberijog-védő, sajtóorgánum);

                              d)

                              a bírósági eljárások száma a felperes típusa szerint (pl. politikus, magánszemély, vállalat, aszerint, hogy a felperes külföldi jogalany-e);

                              e)

                              a közéleti részvétel azon eseteire vonatkozó számadatok, amelyek miatt bírósági eljárást indítottak;

                              f)

                              a felperesek által kért eredeti kártérítés hozzávetőleges összegére vonatkozó számadatok;

                              g)

                              a felperesek által alkalmazott különböző jogalapok leírása és a kapcsolódó számadatok;

                              h)

                              az eljárások hosszára vonatkozó adatok, valamennyi fokú eljárást beleértve;

                              i)

                              a határokon átnyúló vonatkozású elemeket érintő számadatok; valamint

                              j)

                              amennyiben rendelkezésre állnak, egyéb adatok, többek között az eljárások bírósági költségeire vonatkozó adatok, valamint – adott esetben, ha ez helyénvaló – az ügyek történeti hátterére vonatkozó releváns adatok.

                  32.

                  A 29. pontban említett, koordinációt biztosító hatóságnak az adatokat hozzáférhető formátumban közzé kell tennie a honlapján és adott esetben más megfelelő eszközökön keresztül, ugyanakkor meg kell tennie a szükséges intézkedéseket a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokban részt vevők jogainak védelme érdekében.

         ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

                  33.

                  A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az ezen ajánlás konkrét rendelkezéseinek végrehajtására uniós szinten rendelkezésre álló finanszírozási támogatást, és népszerűsíteniük kell az állami és magánszervezetek, köztük a civil társadalmi szervezetek számára – különösen a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program és a Jogérvényesülés program keretében – rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket.

                  34.

                  A tagállamoknak 2023 végéig, majd azt követően kérésre – az adatvédelmi szabályoknak megfelelően – jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak ezen ajánlás végrehajtásáról, amely tartalmazza a tagállami szinten konszolidált összesített adatokat. A Bizottság szükség esetén a megfelelő fórumokon megbeszéléseket fog folytatni a tagállamokkal és az érdekelt felekkel az ajánlás alkalmazása érdekében hozott intézkedésekről és fellépésekről.

                  35.

                  A Bizottság legkésőbb az elfogadás időpontjától számított öt éven belül értékeli, hogy ez az ajánlás milyen hatást gyakorol a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások alakulására az Európai Unióban. Ennek alapján a Bizottság meghatározza, hogy szükség van-e további lépésekre az ilyen eljárások célpontjainak megfelelő védelme érdekében, figyelembe véve a Bizottság jogállamisági jelentéseinek megállapításait és egyéb releváns információkat, beleértve a külső adatokat is.

         Kelt Brüsszelben, 2022. április 27-én.

               a Bizottság részéről

            Didier REYNDERS

               a Bizottság tagja

         (1)  Lásd például az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2010. szeptember 14-i, Dink kontra Törökország ítéletét (kérelem száma: 2668/07, 6102/08, 30079/08, 7072/09 és 7124/09), 137. pont. Az emberi jogok európai egyezményének 10. cikke szerinti pozitív kötelezettségek tekintetében lásd: az Emberi Jogok Európai Bírósága Kutatási Osztályának jelentése, https://www.echr.coe.int/documents/research_report_article_10_eng.pdfI

         (2)  Lásd az Emberi Jogok Európai Bíróságának 1976. december 7-i ítéletét, Handyside kontra Egyesült Királyság (ügyszám: 5493/72), 49. pont.

         (3)  Lásd az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2005. február 15-i ítéletét, Steel and Morris kontra Egyesült Királyság (ügyszám: 68416/01), 89. pont.

         (4)  Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a minőségi újságírás számára kedvező környezetnek a digitális korban való előmozdításáról szóló CM/Rec(2022)4 ajánlása szerint „...A szakmai etika normáin nyugvó minőségi újságírás, amely a földrajzi, jogi és társadalmi körülményeknek megfelelően különböző formában jelenik meg, kettős célt követ: a demokratikus társadalmakban a nyilvánosság őrének szerepét tölti be, és hozzájárul a nyilvánosság tudatosságához és felvilágosításához” https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a5ddd0. Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által elfogadott, az újságírók európai jogállásáról szóló 2213 (2018) sz. határozat a hivatásos újságírók tekintetében a „nyilvánosság általános vagy szakértői, a lehető legfelelősségteljesebb és legobjektívebb módon való tájékoztatására irányuló küldetést” emeli ki. https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a5ddd0.

         (5)  Academic network on European citizenship rights (Az európai polgársághoz fűződő jogokkal foglalkozó tudományos hálózat), ad hoc kérelem – SLAPP in the EU context (A közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek uniós kontextusban), 2020. május 29.: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/ad-hoc-literature-review-analysis-key-elements-slapp_en.pdf, p.4 és Academic network on European citizenship rights, Strategic Lawsuits Against Public Participation (SLAPP) in the European Union: A comparative study (Nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárások az Európai Unióban: összehasonlító vizsgálat), 2021. június 30. https://ec.europa.eu/info/files/strategic-lawsuits-against-public-participation-slapp-european-union-comparative-study_en.

         (6)  P9_TA(2020)0320. Ebben az állásfoglalásban a Parlament megismételte a 2019. március 28-i állásfoglalásában (P8_TA(2019)0328) foglalt feltételeket is.

         (7)  P9_TA(2021)0451.

         (8)  Az Európa Tanács platformja 2015 óta segíti az Európa Tanács tagállamaiban a tömegtájékoztatás szabadságával és biztonságával kapcsolatos komoly aggályokra vonatkozó információk gyűjtését és terjesztését. A közreműködő partnerszervezetek – meghívott nemzetközi nem kormányzati szervezetek és újságírói szövetségek – riasztásokat adnak ki a médiaszabadság megsértéséről, és éves jelentéseket tesznek közzé az európai tömegtájékoztatás szabadságának és biztonságának helyzetéről. Az Európa Tanács tagállamainak fel kell lépniük és foglalkozniuk kell e kérdésekkel, továbbá tájékoztatniuk kell a platformot a riasztásokra válaszul hozott intézkedésekről. Az Európa Tanács tagállamai – amelyek egyben uniós tagállamok is – alacsony válaszadási aránya azt mutatja, hogy további intézkedésekre van szükség. https://www.coe.int/en/web/media-freedom.

         (9)  2021-ben 282 riasztást tettek közzé az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformon (coe.int); ezek között előfordult a bírósági megfélemlítés számos esete, azaz a jogszabályok – ezen belül a rágalmazásra, a terrorizmus elleni küzdelemre, a nemzetbiztonságra, a huliganizmusra vagy a szélsőségesség elleni küzdelemre vonatkozó jogszabályok – opportunista, önkényes vagy zaklató jellegű alkalmazása. Az Európa Tanácsnak az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformjához kapcsolódó partnerszövetségek által készített 2021. évi éves jelentés tanúbizonysága szerint az előző évhez képest 2020-ban jelentősen növekedés volt tapasztalható mind a riasztások számát, mind pedig az Európa Tanács érintett tagállamainak joghatóságait tekintve 1680a2440e (coe.int).

         (10)  A Miniszteri Bizottság CM/Rec(2016)4. sz. ajánlása a tagállamoknak az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról, https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016806415d9#_ftn1.

         (11)  COM(2020) 580 final, 2020. szeptember 30.

         (12)  COM(2021) 700 final, 2021. július 20.

         (13)  COM(2020) 790 final, 2020. december 3.

         (14)  A Bizottság (EU) 2021/1534 ajánlása (2021. szeptember 16.) az újságírók és más médiaszakemberek védelmének, biztonságának és szerepvállalásának az Európai Unióban történő biztosításáról (HL L 331., 2021.9.20., 8. o.).

         (15)  Lásd többek között az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A rágalmazás dekriminalizálása felé” című, 1577 (2007) számú állásfoglalását, https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1814 (2007) számú ajánlását a rágalmazás dekriminalizálásáról, https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17587&lang=en, valamint az Európa Tanács Főtitkárságának a véleménynyilvánítás szabadságáról és a rágalmazásról szóló tanulmányát. Tanulmány az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatáról (2012) https://rm.coe.int/study-on-the-alignment-of-laws-and-practices-concerning-alignment-of-l/16804915c5, illetve az Európa Tanács közelmúltbeli tanulmánya az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatáról (2016), https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806ac95b.

         (16)  Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2007. október 4-i„A rágalmazás dekriminalizálása felé” című, 1577 (2007) számú állásfoglalása https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en.

         (17)  Lásd még az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 34. sz. általános megjegyzését, 19. cikk: Freedoms of opinion and expression (A véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadsága), 2011. szeptember 12., https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet sajtószabadsággal foglalkozó képviselője hivatalának különjelentését, 2021. november 23., https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf

         (18)  Az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága, 34. sz. általános megjegyzés, 19. cikk: A véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadsága, 2011. szeptember 12., https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf

         (19)  Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet sajtószabadsággal foglalkozó képviselője hivatalának különjelentése az igazságszolgáltatási rendszerben a médiával szemben előforduló jogi zaklatásról és visszaélésről, 2021. november 23., https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf.

         (20)  A Miniszteri Bizottság CM/Rec(2016)4. sz. ajánlása a tagállamoknak az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról, láas a 6. pontot:

         (21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

         (22)  Az Európa Tanács kézikönyve a gyakorló jogászok számára a véleménynyilvánítás szabadságának emberi jogok európai egyezménye szerinti védelméről (2017), https://rm.coe.int/handbook-freedom-of-expression-eng/1680732814.

         (23)  Global toolkit for judicial actors: international legal standards on freedom of expression, access to information and safety of journalists (2021) (Globális eszköztár az igazságügyi szereplők számára: a véleménynyilvánítás szabadságára, az információhoz való hozzáférésre és az újságírók biztonságára vonatkozó nemzetközi jogi normák, 2021) https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000378755.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/help/home.

         (25)  Lásd az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság (CEPEJ) 12. plenáris ülésén (Strasbourg, 2008. december 10–11.) kiadott, igazságszolgáltatási statisztikákra vonatkozó iránymutatásait – CEPEJ-GT-EVAL (coe.int).

         (26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

         (27)  A bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartása (europa.eu)

         (28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/692 rendelete (2021. április 28.) a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program létrehozásáról, valamint az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 390/2014/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 156., 2021.5.5., 1. o.).

         (29)  Az (EU) 2021/692 rendelet célja, hogy hozzájáruljon az európai igazságszolgáltatási térség kiépítéséhez, valamint megerősítse a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jog védelmét.

         (30)  Lásd többek között az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A rágalmazás dekriminalizálása felé” című, 1577. számú állásfoglalását (2007), https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17588&lang=en, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1814. számú ajánlását a rágalmazás dekriminalizálásáról (2007), https://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17587&lang=en, valamint az Európa Tanács Főtitkárságának a véleménynyilvánítás szabadságáról és a rágalmazásról szóló tanulmányát. Tanulmány az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatáról (2012) https://rm.coe.int/study-on-the-alignment-of-laws-and-practices-concerning-alignment-of-l/16804915c5, illetve az Európa Tanács közelmúltbeli tanulmánya az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatáról (2016), https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806ac95b.

         (31)  Az Európa Tanácson túlmenően (lásd az előző lábjegyzetet) egyre jelentősebb nemzetközi szinten a rágalmazás dekriminalizálására irányuló igény. Lásd az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 34. sz. általános megjegyzését, 19. cikk: Freedoms of opinion and expression (A véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadsága), 2011. szeptember 12., https://www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/gc34.pdf és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet sajtószabadsággal foglalkozó képviselője hivatalának különjelentése, 2021. november 23., https://www.osce.org/files/f/documents/c/f/505075_0.pdf

         (32)  Az általános adatvédelmi rendelet 85. cikkének a nemzeti jogba való átültetésével kapcsolatos további információkat lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 26. oldalán.

         MELLÉKLET
         A következő elemek foglalhatók bele a közéleti részvételt akadályozó, nyilvánvalóan megalapozatlan vagy visszaélésszerű bírósági eljárásokkal (közismert nevükön: közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel) összefüggésben az adatvédelmi keresetekről szóló képzésbe:

                     —

                     A tagállamok által a személyes adatok védelméhez való jognak a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való joggal való összeegyeztetése érdekében elfogadott jogszabályok, amelyek az általános adatvédelmi rendelet 85. cikkének (2) bekezdésében felsorolt rendelkezések alóli kivételeket vagy azoktól való eltéréseket határoznak meg az újságírás, illetve a tudományos, művészeti vagy irodalmi kifejezés céljából végzett adatkezelés tekintetében, amennyiben azok e két jog összeegyeztetéséhez szükségesek.

                     —

                     Az érintetteknek az általános adatvédelmi rendelet szerinti jogai gyakorlása tekintetében az általános adatvédelmi rendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében az egyértelműen megalapozatlan vagy túlzó kérelmek elutasíthatók (vagy észszerű összegű díj számítható fel esetükben).

                     —

                     Az általános adatvédelmi rendelet 16. cikkében foglalt, helyesbítéshez való jog csak azokra a helyzetekre vonatkozik, amikor a személyes adatok pontatlanok. Ezenkívül a hiányos személyes adatok kiegészítéséhez való jog nem automatikus, és az adatkezelés céljától függ.

                     —

                     A személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog gyakorlása tekintetében az általános adatvédelmi rendelet úgy rendelkezik, hogy ez a jog nem alkalmazandó, amennyiben az adatkezelés a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékozódáshoz való jog gyakorlása érdekében szükséges (az általános adatvédelmi rendelet 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja).

                     —

                     A legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának megakadályozása érdekében az általános adatvédelmi rendelet 79. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval – például újságíróval, jogvédővel, civil társadalmi szereplővel, médiavállalattal stb. – szembeni eljárást az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó tevékenységi helye szerinti tagállam bírósága előtt vagy az érintett szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani, kivéve, ha az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó valamely tagállamnak a közhatalmi jogkörében eljáró közhatalmi szerve. Ez a rendelkezés nem hagy teret az adatvédelmi szabályok megsértésével kapcsolatos olyan kereseteknek, amelyeket más bíróságok előtt kívánnak indítani anélkül, hogy bármilyen kapcsolat állna fenn a személyes adatok kezelése, az újságíró vagy a média tevékenységi helye vagy a felperes szokásos tartózkodási helye tekintetében, ideértve a kártérítési kereseteket is.


title: A Bizottság (EU) 2022/867 ajánlása (2022. június 1.) a biztonsági kőolajkészleteknek az Ukrajna elleni inváziót követően a tagállamok által történő felszabadításáról

text:
               2022.6.2.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 151/72

      A BIZOTTSÁG (EU) 2022/867 AJÁNLÁSA
      (2022. június 1.)
      a biztonsági kőolajkészleteknek az Ukrajna elleni inváziót követően a tagállamok által történő felszabadításáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2009/119/EK tanácsi irányelv (1) célja, hogy a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló, megbízható és átlátható mechanizmusokkal magas szinten tartsa az Unión belüli kőolajellátás biztonságát. Az irányelv megállapítja különösen a vészhelyzet esetén alkalmazandó szabályokat és eljárásokat. 2022. március 1-jén és április 1-jén az IEA irányító testülete összehangolt vészhelyzeti kőolajkészlet-felszabadítási tervekről határozott, amelyek keretében 60, illetve 120 millió hordó kőolaj felszabadítását irányozta elő (2).

                  (2)

                  A Bizottság és a tagállamok az olajkoordinációs csoport négy ülésén (február 22-én és 25-én, valamint március 2-án és 31-én) megvitatták az IEA keretében történő kollektív fellépés lehetőségét, várható előnyeit és hatását. A Bizottság szolgálatai az olajkoordinációs csoportnak címzett, 2022. március 4-i és április 5-i leveleikben emlékeztették a tagállamokat az uniós jog értelmében alkalmazandó releváns rendelkezésekre és kötelezettségekre.

                  (3)

                  Az IEA keretében történt kollektív fellépésben tizennyolc tagállam (köztük két, az IEA-ban tagsággal nem rendelkező tagállam) vett részt, amelyek mintegy 40 millió hordó nyersolaj-egyenértékre vonatkozó önkéntes hozzájárulást vállaltak.

                  (4)

                  Az Unióban tárolt biztonsági olajkészletek mennyisége 2013 óta nem volt ilyen alacsony. A 2009/119/EK irányelv 3. cikke alapján a készletek a 2020. évi nettó nyersolaj- és kőolajtermék-behozatalt tükrözik, amely a Covid19-világjárvány megfékezésére irányuló egészségügyi intézkedések (kijárási korlátozások és csökkent mobilitás) miatti fogyasztásvisszaesés miatt szokatlanul alacsony volt. A 2022. július 1-jétől alkalmazandó, 12 hónapos időszakra vonatkozó új éves készletezési kötelezettség teljesítéséhez szükséges nyersolaj- és kőolajtermék-mennyiség egyes tagállamokban várhatóan akár 30 %-kal is emelkedhet.

                  (5)

                  Az ukrajnai háború alakulásával kapcsolatos jelenlegi bizonytalan helyzetben létfontosságú a nyersolaj és a kőolajtermékek iránti kereslet lehető legnagyobb mértékű korlátozása, valamint az olajpiacra nehezedő további nyomás elkerülése. Ezért nem kívánatos, hogy a tagállamok rövid távon feltöltsék a 2009/119/EK irányelv 20. cikke alapján felszabadított vagy felszabadítandó biztonsági olajkészleteiket, hacsak nem kerül veszélybe ellátásbiztonsági felkészültségük. Korai lenne azonban konkrét időkeretet meghatározni a felszabadított készletek feltöltésére.

                  (6)

                  A tagállamoknak tartózkodniuk kell attól, hogy további nyersolajat és kőolajtermékeket vásároljanak a 2022 júliusától kezdődő új éves készletezési kötelezettségük teljesítésére való felkészülés keretében, ez ugyanis szükségszerűen növelné az ezen áruk iránti jelenlegi keresletet. A 2009/119/EK irányelv 20. cikkének (6) bekezdésére hivatkozva a Bizottság a jelenlegi válság alakulásának fényében felül fogja vizsgálni azt az időkeretet, amelyen belül a tagállamoknak az előírt minimális szintre kell visszaállítaniuk készleteiket.

                  (7)

                  A Bizottság ezen ajánlásról a 2021. március 14-i ülésen konzultált az olajkoordinációs csoporttal, amelyen az IEA titkárságának képviselői is részt vettek,

            AJÁNLJA, HOGY:

                  1.

                  A tagállamok 2022. november 1-je előtt ne állítsák vissza biztonsági olajkészleteiket a 2009/119/EK irányelvben előírt minimális szintre, hacsak ez nem veszélyezteti ellátásbiztonsági felkészültségüket.

                  2.

                  Az olajkoordinációs csoporttal konzultálva és a Nemzetközi Energia Ügynökséggel egyeztetve a Bizottság felül fogja vizsgálni ezt az ajánlást annak érdekében, hogy a jelenlegi válság alakulását figyelembe véve meghatározza a készletezési kötelezettség alkalmazásának kezdőnapját.

         Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

               a Bizottság részéről

            Kadri SIMSON

               a Bizottság tagja

         (1)  A Tanács 2009/119/EK irányelve (2009. szeptember 14.) a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről (HL L 265., 2009.10.9., 9. o.).

         (2)  Az irányító testület 277. és 279. rendkívüli ülése.


title: A Tanácsnak a pénznemként az eurót alkalmazó tagállamokat képviselő tagjai által elfogadott ajánlás (2022. június 17.) a Tanácsnak az euro Horvátország általi, 2023. január 1-jén történő bevezetéséről 2022/C 238/01

text:
               2022.6.21.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 238/1

      A TANÁCSNAK A PÉNZNEMKÉNT AZ EURÓT ALKALMAZÓ TAGÁLLAMOKAT KÉPVISELŐ TAGJAI ÁLTAL ELFOGADOTT AJÁNLÁS
      (2022. június 17.)
      a Tanácsnak az euro Horvátország általi, 2023. január 1-jén történő bevezetéséről
      (2022/C 238/01)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSÁNAK A PÉNZNEMKÉNT AZ EURÓT ALKALMAZÓ TAGÁLLAMOKAT KÉPVISELŐ TAGJAI,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 140. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      tekintettel az Európai Bizottság jelentésére,
      tekintettel az Európai Központi Bank jelentésére,
      mivel:

                  (1)

                  Értékelésükre figyelemmel a Tanácsnak a pénznemként az eurót alkalmazó tagállamokat képviselő tagjai egyetértenek a Bizottság azon álláspontjával, mely szerint Horvátország megvalósította a jogszabályi összeegyeztethetőséget, és tiszteletben tartja a konvergencia-kritériumokat, továbbá egyéb tényezőket is tekintetbe véve úgy ítélik meg, hogy Horvátország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket.

                  (2)

                  A Bizottság és az Európai Központi Bank konvergencia-értékelésére is utalva, a Tanácsnak a pénznemként az eurót alkalmazó tagállamokat képviselő tagjai hangsúlyozzák továbbá az ERM-II árfolyam-mechanizmusba történő belépéskor vállalt kötelezettségek sikeres teljesítésének jelentőségét, és rámutatnak, hogy a szakpolitikáknak teljes mértékben a horvát gazdaság fenntartható – elsősorban inflációs – konvergenciájának hosszú távú fenntartásával kapcsolatos kihívásra kell összpontosítaniuk. Ennek érdekében arra ösztönzik a horvát hatóságokat, hogy az euroövezetben való sikeres részvétel biztosítása érdekében folytasson továbbra is prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát, és folytassa tovább Horvátország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását.

                  (3)

                  A Tanácsnak a pénznemként az eurót alkalmazó tagállamokat képviselő tagjai elvárják Horvátországtól az Európai Stabilitási Mechanizmus kormányzásával, az euroövezeti válságkezeléssel, valamint a Gazdasági és Monetáris Unió architektúrájának kiteljesítésével kapcsolatos ügyekben való konstruktív együttműködést,

            AJÁNLJÁK AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSÁNAK:
      Hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerinti, a 2012. évi csatlakozási okmány (1) 5. cikkében említett, Horvátországra vonatkozó eltérést 2023. január 1-jei hatállyal szüntesse meg.

         Kelt Luxembourgban, 2022. június 17-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            B. LE MAIRE

         (1)  HL L 112., 2012.4.24., 21. o.


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2022. május 19.) a Központi Értékpapír-adatbázisról és az értékpapír-kibocsátási statisztikák előállításáról, valamint az EKB/2012/22 ajánlás hatályon kívül helyezéséről (EKB/2022/26) 2022/C 240/01

text:
                  2022.6.22.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 240/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
         (2022. május 19.)
         a Központi Értékpapír-adatbázisról és az értékpapír-kibocsátási statisztikák előállításáról, valamint az EKB/2012/22 ajánlás hatályon kívül helyezéséről
         (EKB/2022/26)
         (2022/C 240/01)
         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5.1. cikkére és 34.1. cikke harmadik franciabekezdésére,
         tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikkére,
         tekintettel az Európai Központi Bank Általános Tanácsának közreműködésére,
         mivel:

                     (1)

                     A Központi Értékpapír-adatbázis (Centralised Securities Database, CSDB) egy egységes informatikai infrastruktúra, amelyet a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjai közösen működtetnek, beleértve azon tagállamok nemzeti központi bankjait, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: euroövezeten kívüli NKB-k), amennyiben ezen euroövezeten kívüli NKB-k önkéntesen részt vesznek a CSDB működtetésében. A CSDB tételes adatokat tartalmaz, különösen az értékpapírokra, azok kibocsátóira, árára és minősítésére vonatkozóan. A CSDB működésének főbb folyamatait a bemeneti adatok szolgáltatása, e bemeneti adatok feldolgozása, az adatminőség-kezelés (data quality management, DQM) elvégzése, valamint a – tételes adatokból és összesített információkból álló – kimeneti adatok előállítása és terjesztése jelentik. Ezeket a folyamatokat a KBER Statisztikai Bizottságának megfelelő alstruktúrája határozza meg és fejleszti tovább folyamatosan, és ezek a CSDB hatékony működésének biztosítása érdekében a lehető legnagyobb mértékben automatizáltak. Az e folyamatokat érintő több módosítás új iránymutatás elfogadását és az – a CSDB adatminőség-kezelési keretrendszerét eddig szabályozó – EKB/2012/21 iránymutatás hatályon kívül helyezését teszi szükségessé. Hasonlóképpen hatályon kívül kell helyezni az EKB/2012/22 ajánlást (2) is, amely felszólítja az euroövezeten kívüli NKB-kat, hogy feleljenek meg az EKB/2012/21 iránymutatás rendelkezéseinek.

                     (2)

                     Az euroövezetre és az Unióra vonatkozó monetáris és pénzügyi stabilitási elemzések javítása, a másodlagos statisztikák előállításához való hozzájárulás, a G20-ak adathiány-kezelési kezdeményezése keretében a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátására vonatkozó statisztikákkal kapcsolatos euroövezeti adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése, valamint az euro nemzetközi pénzügyi piacokon betöltött szerepének értékelése érdekében a CSDB tételes adataiból az értékpapír-kibocsátások állomány- és folyamataggregátumaira kiterjedő havi értékpapír-kibocsátási statisztikák (a továbbiakban: CSEC összesített statisztikák) kerülnek előállításra. Ennek megfelelően a CSEC összesített statisztikákat a CSDB-ben kell összeállítani, és a nemzeti központi bankok (NKB-k), valamint az Európai Központi Bank (EKB) kell, hogy felelősek legyenek a CSEC összesített statisztikák ellenőrzéséért és az alapul szolgáló CSDB tételes adatok adatminőség-kezeléséért.

                     (3)

                     A CSDB-ben szereplő tételes adatok általános minőségét csak kimeneti szinten lehet értékelni, az egyes bemenetiadat-készletek szintjén nem. A kimeneti adatok teljességének, pontosságának és következetességének biztosítása érdekében az (EU) 2022/971 európai központi banki iránymutatás (EKB/2022/25) (3) megállapítja a bemeneti adatok szolgáltatására és a kimeneti adatok terjesztésére vonatkozó keretrendszert, és meghatározza a kimeneti adatkörökre – vagyis a kimeneti adatok egy, statisztikák előállításának elősegítésére vagy egyéb célokra használható részhalmazára –, valamint a CSEC összesített statisztikákra és az azok alapjául szolgáló CSDB adatokra alkalmazandó adatminőség-kezelést.

                     (4)

                     Azokban a helyzetekben, amikor az NKB-któl eltérő illetékes hatóságok szolgáltatnak bemeneti adatokat a CSDB-be vagy végzik az adatminőség-kezelést a CSDB-ben, e hatóságoknak és azok NKB-inak együtt kell működniük egymással annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2022/971 iránymutatásban (EKB/2022/25) foglalt követelmények teljesüljenek. Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia egy állandó adattovábbítási struktúra létrehozását, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok már elérik ugyanezt az eredményt.

                     (5)

                     A CSDB adatminőség-kezelési keretrendszerének hatékony alkalmazása a CSDB működtetésében részt vevő összes KBER tag közötti együttműködésen, valamint azonos minőségi előírások e tagok általi alkalmazásán alapul. A CSDB működtetésében részt vevő euroövezeten kívüli NKB-knak a CSDB adatminőség-kezelési keretrendszerének az (EU) 2022/971 iránymutatással (EKB/2022/25) összhangban történő alkalmazása során együtt kell működniük egymással, azon tagállamok NKB-ival, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti NKB-k) és az EKB-val,

               ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
         I.   Fogalommeghatározások

         Ezen ajánlás alkalmazásában a „Központi Értékpapír-adatbázis” vagy „CSDB” és az „adatminőség-kezelés” vagy „DQM” kifejezések jelentése megegyezik az (EU) 2022/971 iránymutatás (EKB/2022/25) 1. cikkében meghatározottakkal.
         II.   Statisztikai információk szolgáltatása

                     1.

                     A címzetteket felkérik, hogy megfelelő időben tegyenek eleget az euroövezeti NKB-k (EU) 2022/971 iránymutatás (EKB/2022/25) 2–13. és 16. cikkében rögzített kötelezettségeinek.

                     2.

                     Az (EU) 2022/971 iránymutatás (EKB/2022/25) 10. cikkében foglaltak szerinti CSEC összesített statisztikák összeállítása céljából az euroövezeten kívüli tagállamokra és az Unió egészére vonatkozó CSEC összesített statisztikák bontását ezen ajánlás I. melléklete határozza meg.

               III.   Hatályon kívül helyezés

         Az EKB/2012/22 ajánlás hatályát veszti.
         IV.   Záró rendelkezés

         Ennek az ajánlásnak a címzettjei az euroövezeten kívüli tagállamok NKB-i, amennyiben az alkalmazandó rájuk.

            Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. május 19-én.

                  az EKB elnöke

               Christine LAGARDE

            (1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

            (2)  Az Európai Központi Bank EKB/2012/22 ajánlása (2012. szeptember 26.) a Központi Értékpapír-adatbázis adatminőség-kezelési keretrendszeréről (HL C 339., 2012.11.7., 1. o.).

            (3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2022/971 iránymutatása (2022. május 19.) a Központi Értékpapír-adatbázisról és az értékpapír-kibocsátási statisztikák előállításáról, valamint az 2012/689/EU (EKB/2012/21) és az (EU) 2021/834 iránymutatás hatályon kívül helyezéséről (EKB/2022/25) (HL L 166., 2022.6.22., 147. o.).

            I. MELLÉKLET
            CSEC összesített statisztikák: Az euroövezeten kívüli tagállamokra és az Unió egészére vonatkozó bontások
            Míg az egyes euroövezeti országok és az euroövezet egésze tekintetében a CSEC összesített statisztikák bontását az (EU) 2022/971 iránymutatás (EKB/2022/25) IV. melléklete határozza meg, ez a melléklet meghatározza a CSEC összesített statisztikák bontását azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: euroövezeten kívüli tagállamok) és az Unió egésze tekintetében.
            Az egyes euroövezeten kívüli tagállamok kibocsátásai esetében a CSEC összesített statisztikákat nemzeti devizanemben kell mérni, és az alábbi táblázatokban meghatározott bontások szerint kell összeállítani. Ezenkívül a „minden devizanem”-ben és az „EUR”-ban denominált kibocsátások aggregátumait is euróban kell mérni. Az Unió egészére vonatkozó kibocsátások esetében a CSEC összesített statisztikákat euróban kell mérni, és csak a következő táblázatokban meghatározott „minden devizanem” bontásra kell összeállítani. A táblázatokban használt szektorkódok az (EU) 2022/971 iránymutatás (EKB/2022/25) IV. mellékletének „Lefedettség és osztályozások” című 1. szakaszában meghatározott jelentéssel bírnak.

               A1. táblázat

               Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hierarchiája 1 – Futamidő és kamatlábtípus szerinti fő bontások az egyes euroövezeten kívüli tagállamok és az Unió egésze vonatkozásában

               A2. táblázat

               Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hierarchiája 2 – Kamatlábtípus szerinti részletes bontások az egyes euroövezeten kívüli tagállamok és az Unió egésze vonatkozásában

               A3. táblázat

               Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hierarchiája 3 – Eredeti futamidő szerinti részletes bontások az egyes euroövezeten kívüli tagállamok és az Unió egésze vonatkozásában

               A4. táblázat

               Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok hierarchiája 4 – Hátralévő futamidő szerinti részletes bontások az egyes euroövezeten kívüli tagállamok és az Unió egésze vonatkozásában

               A5. táblázat

               Tőzsdei részvények bontása az egyes euroövezeten kívüli tagállamok és az Unió egésze vonatkozásában