               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.23.
            COM(2022) 616 final

            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Olaszország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2022. évi stabilitási programját
            {SWD(2022) 616 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Olaszország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2022. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt létrehozó (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                2021. február 19-én hatályba lépett. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az Unió által finanszírozott jelentős fiskális impulzust biztosít. Hozzájárul a gazdaság helyreállításához, valamint a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, különösen a zöld és digitális átállás előmozdítása céljából, egyúttal fokozza a tagállamok gazdaságainak rezilienciáját és potenciális növekedését. Támogatja továbbá a fenntartható államháztartás megerősítését, valamint közép- és hosszú távon ösztönzi a növekedést és a munkahelyteremtést. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott, tagállamonkénti maximális pénzügyi hozzájárulást 2022. június [XX-án/-én] aktualizálták az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra
                  4
                van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

               (3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták
                  5
                az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

               (4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

               (5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák
                  6
               . 2021. március 3-i közleményében
                  7
                a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

               (6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban
                  8
               . Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású
                  9
                elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

               (7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt
                  10
               . A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

               (8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

               (9)2021. április 30-án Olaszország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát
                  11
               . A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Olaszország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

               (10)Olaszország az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül, 2022. április 27-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, és szintén 2022. április 27-én 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram az Olaszország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

               (11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette az Olaszországra vonatkozó 2022. évi országjelentést
                  12
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Olaszország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Olaszország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá az Olaszország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

               (12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Olaszország vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette
                  13
               . A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszország esetében túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Olaszországot továbbra is sebezhetővé teszi a magas államadósság és a gyenge termelékenységnövekedés, miközben a munkaerőpiaci helyzet instabil és a pénzügyi szektorban is mutatkoznak bizonyos gyenge pontok.

               (13)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Olaszország költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, az államadósság pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és az ország nem felelt meg az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A jelentés megállapította, hogy sem a hiányra, sem az adósságra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság az összes releváns tényező értékelése során úgy ítélte meg, hogy az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés túlságosan megterhelő, előreütemezett költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, amely veszélyeztetné a növekedést. Következésképpen a Bizottság szerint a jelenlegi kivételes gazdasági körülmények között nem várható el az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés. A Bizottság – bejelentésének megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

               (14)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Olaszországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Olaszország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Olaszország költségvetési hiánya a 2020. évi 9,6 %-ról 2021-ben 7,2 %-ra csökkent. Olaszország költségvetés-politikai válasza 2021 során támogatta a gazdasági helyreállítást, a GDP 3,5 %-ának megfelelő átmeneti szükséghelyzeti intézkedéseknek köszönhetően (a 2020. évi 4,4 %-hoz képest). Az Olaszország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által 2020 és 2021 folyamán elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem ellensúlyozták más intézkedések, és alapvetően a szegényebb régiókban fizetett társadalombiztosítási járulékok csökkentésére, a foglalkoztatásból származó jövedelmek utáni adójóváírás kiterjesztésére és a családi támogatás bevezetésére irányultak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 150,8 %-át tette ki.

               (15)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022 tekintetében optimista, azt követően pedig realisztikus. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,1 %-kal, 2023-ban pedig 2,4 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-ben 2,4 %-os, 2023-ban pedig 1,9 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a belföldi keresletre vonatkozó óvatosabb előrejelzésekből adódóan. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy a GDP-arányos államháztartási hiány 2022-ben 5,6 %-ra, 2023-ban pedig 3,9 %-ra csökken
                  14
               . A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági tevékenység élénkülését és a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés megszüntetését tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2022-ben 147,0 %-ra, majd 2023-ban 145,2 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 5,5 %-ának és 2023-ra a 4,3 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. A 2022. évi stabilitási programhoz képest a Bizottság előrejelzésében szereplő hiány 2022-ben csaknem azonos, de 2023-ban magasabb, főként a visszafogottabb gazdasági növekedés miatt. Ugyanakkor a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése nem tartalmazza a programban bejelentett, 2022-ben esedékes további támogatási intézkedéseket, mivel azok részletei az előrejelzés véglegesítésének időpontjában nem álltak rendelkezésre. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság magasabb, 2022-ben 147,9 %, 2023-ban pedig 146,8 % lesz. A különbség a nagyobb hiánynak és az alacsonyabb gazdasági növekedésnek tudható be.

               A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 0,4 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Olaszország potenciális növekedését.

               (16)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint a 2021. évi 3,5 %-ról 2022-ben 1,1 %-ra csökken. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében elfogadott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,5 %-át teszik ki, majd 2023-ban megszűnnek
                  15
               . Ezek az intézkedések főként a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentését és az energiaipari vállalatoknak nyújtott támogatásokat foglalják magukban. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az említett intézkedések közül néhány – nevezetesen az energiafogyasztást terhelő közvetett adók (héa és rögzített illetékek) általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban is a GDP 0,1 %-át teszik ki
                  16
               .

               (17)2021. június 18-án a Tanács azt az ajánlást
                  17
                fogalmazta meg Olaszország számára, hogy 2022-ben fordítsa a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, egyúttal folytasson prudens költségvetési politikát. Az ajánlásban a nemzeti finanszírozású beruházások szintjének fenntartása is szerepelt. A tanácsi ajánlás szerint Olaszországnak korlátoznia kell a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését. Továbbá Olaszországnak – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság középtávú fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatnia, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából bővítenie kell a beruházásokat.

               (18)A 2022. tavaszi bizottsági előrejelzés alapján és a 2022. évi olaszországi stabilitási programban foglalt információkat is figyelembe véve 2022-ben támogató jellegű költségvetési irányvonal várható, amely a GDP –2,7 %-át teszi ki
                  18
               . A Tanács ajánlásának megfelelően Olaszország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitásra gyakorolt pozitív hatása az előrejelzések szerint 2021-hez képest a GDP 0,9 %-ával nő. A nemzeti finanszírozású beruházások 2022-ben előreláthatólag 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak majd a költségvetési irányvonalra.
                  19
                Olaszország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. A nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022. évi növekedése az előrejelzések szerint 1,3 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja az energiaárak emelkedéséből adódó gazdasági és társadalmi hatások kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,2 %-a)
                  20
               , valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a). A folyó kiadások növekedése a kormányzati szektorbeli munkavállalók javadalmazására fordított kiadások növekedését is tükrözi, ami a közbeszerzési szerződések 2019–2021 közötti időszakra történő megújításának tudható be, és amelynek jelentős részét (a GDP 0,25 %-át) 2022-ben fogják elkönyvelni, miközben további költségvetési forrásokat irányoznak elő az egészségügyi ágazat számára is (a GDP 0,1 %-a). A bevételi oldalon a személyi jövedelemadók és a termelő tevékenységekre kivetett regionális adó csökkentése (a GDP 0,4 %-a) előreláthatólag szintén hozzájárul majd az expanzív költségvetési irányvonalhoz. A Bizottság aktuális becslése szerint tehát Olaszország 2022-ben nem korlátozza kellőképpen a nemzeti finanszírozású nettó folyó kiadások növekedését.

               (19)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP –1,2 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít
                  21
               . Olaszország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,7 százalékponttal nő 2022-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra
                  22
               . Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023. évi növekedése előreláthatólag –0,2 százalékpontos, lényegében semleges hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megugrott energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,5 %-a). Ugyanakkor a szociális transzfereknek az előző évi inflációs rátához való indexálás miatti növekedése (a GDP 0,4 %-a), valamint az egészségügyi ágazat számára előirányzott további költségvetési források (a GDP 0,1 %-a), amelyeket nem kísérnek ellensúlyozó intézkedések, az előrejelzések szerint szintén hozzájárulnak a nettó folyó kiadások növekedéséhez. Ezért a nemzeti finanszírozású folyó kiadások lényegében semleges hozzájárulása azon alapul, hogy a jelenlegi terveknek megfelelően fokozatosan kivezetik a megemelkedett energiaárak hatásának kezelésére irányuló intézkedéseket.

               (20)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 3,3 %-ára, 2025-ben pedig 2,8 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2025-ben a GDP 3 %-a alá csökken. Ezek az előrejelzések azt feltételezik, hogy 2023 és 2025 között az összkiadás GDP-arányosan körülbelül 3 százalékponttal, az összbevétel pedig körülbelül 2 százalékponttal csökken. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan zsugorodni fog: 2024-ben 143,4 %-ra, majd 2025-ben 141,4 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon magasnak tűnnek.

               (21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Olaszországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv hatékony és gyors végrehajtása hosszú távú strukturális változásokat hozhat, és ezáltal tartós hatást gyakorolhat az olasz gazdaságra és társadalomra. A kulcsfontosságú szakpolitikai területekre irányuló széles körű reformok várhatóan kezelni fogják a gazdasági növekedés régóta fennálló akadályait. A terv mindenekelőtt olyan reformokat tartalmaz, amelyek célja a közigazgatás és az igazságszolgáltatási rendszer működésének strukturális átalakítása, valamint az általános üzleti környezet javítása. Az oktatási, készségfejlesztési és kutatási ágazatban előirányzott reformok és beruházások hosszú távon képesek javítani a humán tőkét és a kutatási kapacitásokat. A foglalkoztatási kilátások javítását célzó, tervezett munkaerőpiaci reformok és beruházások mindenekelőtt a fiatalokra és a nőkre irányulnak, és hozzájárulhatnak a munkaerő-kínálat növeléséhez, a készségekhez való egyenlő hozzáférés biztosításához, végső soron pedig a gazdasági növekedés támogatásához. Az olyan ágazatokat érintő reformok, mint a közlekedés és a vízgazdálkodás, várhatóan strukturálisan javítják majd a gazdasági hatékonyságot, többek között a szolgáltatási szerződések odaítélésére irányuló versenyeljárások szisztematikusabb alkalmazása révén.

               (22)Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. Az Olaszország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 37,5 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 25 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Olaszországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

               (23)Olaszország 2021. január 17-én benyújtotta a partnerségi megállapodáshoz
                  23
                kapcsolódó kohéziós politikai programozási dokumentumokat, és benyújtotta első programjait az Európai Bizottságnak. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Olaszországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

               (24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és szociális kihívásokon felül Olaszország további kihívásokkal szembesül az adórendszer kapcsán. Az adórendszer hatékonyságának növelését célzó szakpolitikák segíthetnek a régóta fennálló makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésében. A fokozottan növekedésösztönző és hatékonyabb adórendszer közép- és hosszú távon hozzájárulna a magas államadósság csökkentéséhez, elősegítené a termelékenység javulását, valamint támogatná a munkahelyteremtést, különösen a nők javára.

               (25)Olaszországban magas a munka adóterhe, a személyi jövedelemre vonatkozó tényleges marginális adókulcsokat pedig a folytonosság szembetűnő hiánya jellemzi. 2021 végén Olaszország lépéseket tett e kihívások kezelése érdekében: bevezette a gyermekek után járó általános adókedvezményt és csökkentette a személyi jövedelemadót. Ezek az intézkedések várhatóan szerény mértékben növelik a munkaerő-kínálatot, mindenekelőtt a nők tekintetében. A munkát terhelő adóék a többi uniós tagállamhoz képest minden jövedelmi szinten változatlanul igen magas. Ugyanakkor a növekedés szempontjából kevésbé hátrányos egyéb bevételi források kihasználatlanok, ami mozgásteret biztosít a munka adóterhének költségvetési szempontból semleges módon történő további csökkentésére. Az ingatlanadó kiszámításának alapjául szolgáló kataszteri értékek nagyrészt elavultak. Az adókiadások száma és hatóköre jelentős, többek között a héa tekintetében is, és intézkedésekre lenne szükség azok észszerűsítése érdekében. Végezetül annak ellenére, hogy Olaszország viszonylag nagy bevételre tesz szert az energiaadókból, ezen adók kialakítása nem ösztönzi kellőképpen a tisztább technológiákra való átállást, egyebek mellett a környezeti szempontból káros támogatások széles körű alkalmazása miatt. Ezekkel a különböző dimenziókkal a kormány által 2021 végén előterjesztett, az adóreformról szóló felhatalmazó törvény is foglalkozik, amelyet elfogadása után törvényerejű rendeletek útján kell végrehajtani.

               (26)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja a fosszilis tüzelőanyagoktól való teljes függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

               (27)Olaszország nagymértékben függ az orosz energiaimporttól, különösen a gáz esetében: a földgáz 43 %-át importálja Oroszországból (némileg elmaradva a 44 %-os uniós átlagtól), és energiaszerkezetében 42 % a gáz aránya. Az Oroszországtól való kőolajfüggőség ennél kisebb mértékű: az orosz import aránya 11 %, vagyis alacsonyabb, mint a 26 %-os uniós átlag (Olaszország energiaszerkezetében 32 % a kőolaj aránya)
                  24
               . Olaszországban a jelentős tárolókapacitásnak, valamint az Észak-Afrikával és Azerbajdzsánnal való csővezeték-összeköttetéseknek köszönhetően rövid távon nincsenek jelentős problémák a földgázellátás biztonsága terén, közép- és hosszú távon viszont kihívást jelenthet az Ukrajna elleni orosz invázió. Olaszország elegendő mozgástérrel rendelkezik ahhoz, hogy a szűk keresztmetszetek megszüntetésével növelje az energiaátviteli kapacitást mind az országon belül, mind a szomszédos országok viszonylatában. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Olaszország jelenleg diverzifikálja energiaszerkezetét: elsősorban a napenergiára, a szélenergiára, a hidrogénre és a fenntartható biometánra támaszkodva növeli a megújuló energiaforrások részarányát. Mindazonáltal – többek között a jelenlegi geopolitikai helyzetből fakadó potenciális kihívásokra való tekintettel – van még lehetőség a megújuló energiaforrások nemzeti energia- és klímaterv szerinti bevezetésének felgyorsítására és kiterjesztésére. Olaszország elegendő mozgástérrel rendelkezik ahhoz, hogy további intézkedések révén megkönnyítse a megújulóenergia-projektek engedélyezését. Emellett Olaszország energiahatékonysági célkitűzései nem feltétlenül elegendőek sem e kihívások kezeléséhez, sem pedig az „Irány az 55%!” csomag ambícióinak megvalósításához. Az építőiparra vonatkozó energiahatékonysági stratégia főként ideiglenes intézkedéseken alapul, és azt közép- és hosszú távú stratégiának kellene kiegészítenie, amely határozottabb energiahatékonysági intézkedéseket irányoz elő a vállalkozások, és különösen az ipar tekintetében. Fel kell gyorsítani továbbá a közlekedési ágazat dekarbonizációját, többek között az elektromos töltőpontok kiépítésének felgyorsítása, valamint a vasúti, a kerékpáros és a tömegközlekedésre vonatkozó kulcsfontosságú projektek előmozdítása révén. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújulóenergia-felhasználás és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Olaszország megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.

               (28)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Olaszország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Olaszország igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

               (29)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét
                  25
               különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (30)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Olaszország esetében ezt különösen az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi.

               (31)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi nemzeti reformprogramot és a 2022. évi stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi. Az 1. és a 2. ajánlás hozzájárul az euróövezetre vonatkozó ajánlás, különösen az euróövezetre vonatkozó első, második és negyedik ajánlás végrehajtásához is. Az 1. ajánlásban említett költségvetés-politikai intézkedések hozzájárulnak többek között a magas államadóssághoz kapcsolódó egyensúlyhiányok kezeléséhez. A 2. ajánlásban említett szakpolitikai intézkedések többek között segítenek kezelni a magas államadóssághoz és az elhúzódó gyenge termelékenységi dinamikához kapcsolódó egyensúlyhiányokat a munkaerőpiac és a bankszektor instabilitásával jellemezhető környezetben,

               AJÁNLJA, hogy Olaszország 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.2023-ban biztosítson prudens költségvetési politikát, mindenekelőtt azáltal, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését a potenciális kibocsátás középtávú növekedése alá szorítja, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére, valamint a hiteles és fokozatos adósságcsökkentés, illetve a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát a fokozatos konszolidáció, a beruházások és a reformok révén. A munkát terhelő adók további csökkentése és a rendszer hatékonyságának növelése érdekében fogadja el és megfelelően hajtsa végre az adóreformról szóló felhatalmazó törvényt, különös tekintettel a tényleges marginális adókulcsok felülvizsgálatára, a kataszteri értékeknek az aktuális piaci értékekkel való összehangolására, az adókiadások – köztük a héakiadások – és a környezeti szempontból káros támogatások méltányos módon történő észszerűsítésére és csökkentésére, valamint az adótörvény összetettségének csökkentésére.

               2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. július 13-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programok végrehajtásának megkezdése céljából gyorsan zárja le a programozási dokumentumokról a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat.

               3.Csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést és diverzifikálja az energiabehozatalt. Szüntesse meg a szűk keresztmetszeteket a belső gázszállítási kapacitás növelése érdekében, fejlessze a villamosenergia-összeköttetéseket, gyorsítsa fel a további megújulóenergia-kapacitások kiépítését, valamint fogadjon el intézkedéseket az energiahatékonyság fokozása és a fenntartható mobilitás előmozdítása érdekében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.).

                     (6)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A költségvetési irányvonalra és annak összetételére vonatkozó, ebben az ajánlásban szereplő becslések a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének alapjául szolgáló feltételezésekre épülő bizottsági becslések. A Bizottság középtávú potenciális növekedésre vonatkozó becslései nem tartalmazzák a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező, a potenciális növekedést adott esetben fokozó reformok kedvező hatását.

                     (9)

                        Nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és nem más uniós alapokból finanszírozott kiadások.

                     (10)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a 2023. évi költségvetés-politikai iránymutatásról, Brüsszel, 2022.3.2., COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        A Tanács végrehajtási határozata (2021. július 13.) Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról (ST 10160/21; ST 10160/21 ADD 1 REV 2).

                     (12)

                        SWD(2022) 616 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 635 final.

                     (14)

                        Az e preambulumbekezdésben ismertetett becslések az Olaszország által a 2022. évi stabilitási programmal együtt benyújtott részletes költségvetési előrejelzéseken alapulnak. A költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó összesített adatok kivételével az Olaszország által benyújtott előrejelzések nem veszik figyelembe a 2022 májusára bejelentett költségvetési csomagot. A 2022. május 2-án elfogadott csomag 2022-ben további támogatási intézkedéseket helyez kilátásba, valamint 2022-ben és az azt követő években több forrást irányoz elő a nemzeti finanszírozású beruházási projektek számára.

                     (15)

                        Az adatok a 2021 ősze óta hozott intézkedések éves költségvetési költségeinek szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.

                     (16)

                        A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából az EU-ba érkező személyek teljes száma 2022 végére várhatóan eléri a 6 milliót. A földrajzi eloszlásukra vonatkozó becslés a meglévő diaszpóra méretén, a befogadó tagállam relatív népességén, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek EU-n belüli tényleges eloszlásán alapul (a 2022. márciusi adatok szerint). Az egy főre jutó költségvetési költségek esetében a becslések a Bizottság Közös Kutatóközpontjának Euromod mikroszimulációs modelljén alapulnak, figyelembe véve mind a pénzbeli juttatásokat, amelyekre az érintettek jogosultak lehetnek, mind az olyan természetbeni juttatásokat, mint például az oktatás és az egészségügyi ellátás.

                     (17)

                        A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Olaszország 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2022.7.29., 53. o.).

                     (18)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (19)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,3 százalékpontos expanzív hatást gyakorolnak. Ezt a kormány által a beruházásokhoz biztosított – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekből finanszírozott – vissza nem térítendő támogatások, valamint a kkv-knak biztosított állami kezességvállalásra képzett további tartalékok magyarázzák.

                     (20)

                        Olaszország már 2021-ben is végrehajtott az energiaárak emelkedéséből adódó gazdasági és társadalmi hatások kezelésére irányuló intézkedéseket, amelyek a GDP 0,3 %-át tették ki. Ezek az intézkedések elsősorban a villamosenergia- és földgázköltségekre vonatkozó rögzített illetékek és héakulcsok csökkentését, valamint a villamosenergia- és földgázköltségekre vonatkozó szociális kedvezmény növelését foglalták magukban.

                     (21)

                        A mutató negatív (pozitív) előjele az elsődleges kiadások növekedésének a középtávú gazdasági növekedéshez viszonyított többletére (hiányára) utal, ami expanzív (restriktív) költségvetési politikát jelez.

                     (22)

                        Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,0 százalékpontos semleges hatást gyakorolnak.

                     (23)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról. HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

                     (24)

                        Eurostat (2020), Az orosz import részesedése a földgáz és a nyersolaj teljes importjából. Az EU-27 átlagát tekintve a teljes behozatal az EU-27-en kívülről származó behozatalon alapul. Olaszország esetében a teljes behozatal magában foglalja az EU-n belüli kereskedelmet is. A nyersolaj nem foglalja magában a finomított olajtermékeket.

                     (25)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.