title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) – Ausztria 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/76

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Ausztria 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/20)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Ausztria 2018. december 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E tervek tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített az osztrák integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik az Ausztriára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint az Ausztriának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  Ausztriának a végleges tervben részletesebben ki kell dolgoznia a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók közötti kapcsolódási pontokat, figyelemmel különösen az energiarendszer folyamatban lévő átalakulására, amelynek célja, hogy a villamosenergia-rendszerben a megújuló energia részaránya elérje a 100 %-ot, és ennek esetleges hatásaira, pl. a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 15 %-os cél elérésére. Figyelemmel a bioenergia jelentőségére Ausztria megújuló energiára és az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló célkitűzéseinek elérése szempontjából, üdvözlendő lenne a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő elszámolt kibocsátásra és abszorpcióra, valamint a légszennyező anyagok kibocsátására gyakorolt hatások részletesebb elemzése. Mivel fontos a vízerőművek használata, figyelembe lehetne venni az éghajlatváltozásnak az energiabiztonságra gyakorolt hatásait.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek nagyobb figyelmet kellene fordítania az ipar versenyképességére, továbbá Ausztria versenyképes területeire és azokra a lehetséges kihívásokra, amelyek előtt az ország a szénsemleges energiaágazatra való átállása során áll. Hasznosak lennének a jövőre nézve megállapított mérhető célkitűzések, valamint az ezek elérését szolgáló szakpolitikák és intézkedések, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás-, ipar- és oktatáspolitikával.

                  (15)

                  A Bizottság Ausztriának szóló ajánlásait Ausztria integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY AUSZTRIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Ki kell egészíteni azokat az intézkedéseket, amelyek bevezetését tervezi az építési és a közlekedési ágazatban annak érdekében, hogy elérje az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgáz-kibocsátási célját, amely 36 %-os csökkenés 2005-höz képest, különösen a mezőgazdaság és földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) terén megvalósuló intézkedésekkel. Meg kell határozni a rugalmassági intézkedések tervezett alkalmazását az erőfeszítés-megosztási, az elszámolt LULUCF-ágazatok és a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó ágazatok között.

                  2.

                  Javaslatot kell tenni a megújuló energia legalább 46 %-os részarányának elérésére a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez való hozzájárulásként, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően, a megújuló villamos energiával kapcsolatos ambiciózus célérték fenntartása mellett. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek összhangban vannak az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel, és amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Ezenfelül ütemterveket és annak megfelelő intézkedéseket kell javasolni a fűtési, hűtési és közlekedési ágazatban az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése és ugyanezen irányelv 25. cikkében foglalt közlekedési cél elérése érdekében. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban további részletekkel kell szolgálni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásával kapcsolatban.

                  3.

                  Felül kell vizsgálni a hozzájárulásokat, valamint meg kell határozni további olyan szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el, figyelembe véve, hogy a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági cél elérése érdekében fokozni kell az erőfeszítéseket. Pontosítani kell a nemzeti hozzájárulás mértékét, melyre nézve jelenleg két különböző lehetőség áll nyitva, és azt ki kell fejezni mind primer-, mind pedig végsőenergia-fogyasztásban. Igazolni kell további tényekkel az azokra a 2020 után végrehajtandó szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó előzetes jelzéseket, amelyek tekintetében a végrehajtás ütemezését, világos célkitűzéseket és várható hatásokat, valamint megtakarításokat szerepeltetni kell a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben.

                  4.

                  Konkrét célkitűzéseket kell megfogalmazni az olaj és gáz diverzifikációjára, a harmadik országokból történő ellátásra, az energiaimporttól való függőség csökkentésére, valamint a nemzeti energiarendszerek ellenálló képességének és rugalmasságának javítására vonatkozóan.

                  5.

                  Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv más dimenzióiban kitűzött célok elérésének támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Folytatni kell a regionális együttműködést, ideértve a szomszédos országokkal való konzultációt az integrált nemzeti energia- és klímaterv véglegesítése és végrehajtása céljából, mindenekelőtt a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoport és az ötoldalú energiaügyi fórum keretében, figyelemmel különösen Ausztria regionális gázelosztó központként betöltött szerepére, és tekintettel Ausztria arra irányuló célkitűzésére, hogy a villamosenergia-ágazatban 100 %-ra növelje a megújuló energiák részarányát.

                  7.

                  Általános áttekintést kell nyújtani az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint el kell végezni a beruházásokhoz szükséges források általános értékelését, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, ideértve különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló létező és tervezett intézkedéseket.

                  9.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénységgel kapcsolatos problémák megoldására irányuló megközelítést, többek között további részletek közlésével a meglévő és lehetséges intézkedésekkel, az energiaszegénységet érintő tervekkel és azok várható hatásaival kapcsolatban, az (EU) 2018/1999 rendeletben előírt elemzés egyidejű elvégzése mellett.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM(2019) 520 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Románia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/88

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Románia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/23)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Románia 2018. december 31-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása az alapját és első lépését jelenti a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a román nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Romániára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Romániának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges tervnek jobban ki kell fejtenie a szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolódási pontok értékelését, és be kell mutatnia, hogy Románia hogyan szándékozik azokat kezelni. A tervnek különösen a dekarbonizáció, az energiabiztonság és a belső piaci dimenziók, valamint az „első az energiahatékonyság” közötti szinergiákat kell ismertetnie. Vizsgálni kell a szén és a földgáz 2030-as határidőig tervezett további használata és a dekarbonizációs célkitűzések közötti kölcsönhatást. Hasonlóképpen a szakpolitikák és a több területre kiterjedő hatások közötti kölcsönhatást is értékelni kell a széles körű hatásokkal járó szakpolitikák és intézkedések tekintetében, mint például az energiahatékonysági és dekarbonizációs dimenzió és a tervezett új kapacitások megépítése, az energiapiacra vonatkozó legújabb szabályozási intézkedések és a belső piac, valamint az ellátás biztonságának célkitűzése közötti kölcsönhatás, továbbá a dekarbonizációs intézkedések közlekedésre és a megújuló energiaforrások hálózatra gyakorolt hatása. Az erdei biomassza villamosenergia- és hőtermelésben történő fokozott használatának a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódóan elszámolt üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és -elnyelésre gyakorolt hatását szintén értékelni kell. Továbbá a kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv szempontjából is hasznos lenne a 2014–2020-as nemzeti versenyképességi stratégia eredményeinek értékelése, amely átfogó elemzés tartalmazna arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat. Ki lehetne ezt egészíteni átfogóbb intézkedésekkel, amelyek révén szorosabb kölcsönhatást alakítható ki a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Romániának szóló ajánlásait Románia integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentős mértékben, legalább 34 %-ra kell növelni, Románia hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek egyszerűsítik az engedélyezési eljárásokat, és további részletekkel szolgálnak a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretekről. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza jelentős részarányára a román energiafelhasználásban, főként a fűtési és hűtési ágazatban.

                  2.

                  Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ambiciózusabb szakpolitikákat és intézkedéseket kell előterjeszteni, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítás érhető el. Pontosítani kell a meglévő szakpolitikákat és intézkedéseket, továbbá részletesebb tájékoztatást kell nyújtani a 2021–2030 közötti teljes időszakra tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozóan, különös tekintettel a várható megtakarításokra és hatásokra, valamint a végrehajtás ütemezésére.

                  3.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, különös tekintettel a rugalmassági intézkedésekre, valamint egy megalapozott gázdiverzifikációs stratégiára, beleértve a releváns mögöttes infrastruktúra-projekteket, valamint a gáztermelésbe történő beruházások indokolatlan korlátozásainak megszüntetését, a Fekete-tengerben található tartalékok regionális potenciáljára figyelemmel. Részletesen meg kell határozni a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére, és részletes tájékoztatást kell nyújtani a hazai kapacitások fenntartására irányuló stratégiáról.

                  4.

                  A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a likvid és versenyképes nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok kialakulására irányuló intézkedésekre, az országon belüli verseny előmozdítása, valamint a határokon átnyúló kereskedelem előtt álló akadályok, többek között az exportkorlátozás lebontása révén. Foglalkozni kell a nagykereskedelmi ár szabályozásával járó negatív hatásokkal, és világos perspektívát kell megfogalmazni annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti jogszabályok megfeleljenek a nyitott és liberalizált piacok és a szabad árképzés tekintetében az uniós jognak, a tervbe be kell építeni a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulás stratégiáját és ütemtervét, ugyanakkor a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztók védelmét szolgáló célzott intézkedéseket kell megfogalmazni.

                  5.

                  Egyértelművé kell tenni a 2020–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Fokozni kell a regionális együttműködést a szomszédos tagállamokkal, valamint a már kialakult regionális együttműködési kereteken belül, mint például a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport, többek között a gáz- és villamosenergia-infrastruktúra, a megújuló energiák, az energiahatékonyság és a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén, valamint figyelembe véve a közös kihívásokat és célkitűzéseket. Jelentős potenciál rejlik a további, a villamosenergia-ágazatban zajló, küszöbön álló fejlesztésekre irányuló együttműködésben, a nagyobb részarányú megújuló energiák és tiszta közlekedés biztosításának szükségességét is beleértve, ami a régión belüli villamosenergia-összeköttetésekre és kereskedésre egyaránt hatással lehet.

                  7.

                  A beruházási igények és kockázatok elemzését, amely jelenleg a Románia saját Energiastratégiájában megfogalmazott célkitűzésekre vonatkozik, ki kell terjeszteni az integrált nemzeti energia- és klímatervében meghatározott célkitűzések általános áttekintésére. Általános értékelést kell benyújtani e beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozást is. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  9.

                  A tervben fel kell tüntetni a levegőminőség és a levegőbe irányuló kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, a tervezett szakpolitikák és intézkedések nyomán várhatóan megvalósuló levegőszennyező-kibocsátásokra vonatkozóan előírt információkkal együtt.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, nevezetesen a társadalmi és foglalkoztatási hatások figyelembevételével, továbbá – az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően – fel kell sorolni az energiaszegénység problémáinak kezelésére irányuló konkrétabb intézkedéseket és ütemterveket. Meg kell vitatni a tiszta energiaforrásokra való átállásból adódó szükségleteket és strukturális változásokat kezelő intézkedéseket az egyetlen iparággal rendelkező, például a szénipartól vagy egyéb energiaigényes ágazatoktól függő régiók esetében.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Szlovákia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/96

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Szlovákia 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/25)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Szlovákia 2019. január 21-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a szlovák integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Szlovákiára vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Szlovákiának szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges tervnek meg kell állapítania a kölcsönös összefüggéseket, és biztosítania kell a különféle dimenziók közötti koherenciát. Az energiaszegénység kezeléséről szóló, több érdekelt fél bevonásával zajló nemzeti viták során már alkalmazott holisztikus megközelítést – a belső piac és az energiahatékonyság dimenzióinak figyelembevétele mellett – az összes dimenzióra ki kell terjeszteni. Az éghajlatváltozásnak az energiabiztonsági kockázatként megjelenő hatásaival szintén érdemes foglalkozni. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Szlovákiának szóló ajánlásait a szlovák integrált nemzeti energia- és klímaterv ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY SZLOVÁKIA TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  A megújuló energia részesedésének 2030-ra kitűzött célértékét jelentős mértékben, legalább 24 %-ra kell növelni, Szlovákia hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A fűtési és hűtési ágazatban a célok szintjét növelni kell az (EU) 2018/2001 irányelv 23. cikkében foglalt indikatív cél elérése érdekében, és meg kell határozni azokat az intézkedéseket, amelyek révén teljesülni fog az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott közlekedési cél, az (EU) 2018/2001 irányelv 25. cikkével összhangban. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek adminisztratív terheinek csökkentését és az e szereplőket támogató keretek létrehozását szolgáló konkrét intézkedéseket kell bevezetni. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-ellátás és -felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza jelentős részarányára a szlovák energiafelhasználásban, főként a fűtési és hűtési ágazatban.

                  2.

                  Növelni kell mind a végső, mind a primerenergia-fogyasztással kapcsolatos céljait, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Egy részletesebb hatásvizsgálat részeként megfelelően számszerűsíteni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések eredményeként várható energiamegtakarításokat.

                  3.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági, valamint a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító intézkedéseket, tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás fejlesztésére.

                  4.

                  A piaci integrációval kapcsolatos előremutató célkitűzéseket és célszámokat kell meghatározni, különös tekintettel a versenyképesebb nagykereskedelmi és kiskereskedelmi piacok létrehozására irányuló intézkedésekre, ideértve a teljesen piaci alapú árak felé való elmozdulást is.

                  5.

                  Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Folytatni kell a szomszédos tagállamokkal való konzultációt és a regionális együttműködést a Csehországot, Magyarországot, Lengyelországot és Szlovákiát összefogó Visegrádi Csoport, valamint a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport keretében, továbbá a Csehországgal a villamosenergia-elosztó rendszerekkel kapcsolatban fennálló kétoldalú együttműködéshez hasonló együttműködéseket. A regionális egyeztetések középpontjába a rendszermegfelelőség értékelését, a méltányos átmenet kérdéseit és a dekarbonizációt, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítását és az energiarendszerre gyakorolt hatását kell állítani.

                  7.

                  A beruházási igények és források, többek között a megfelelő nemzeti, regionális és uniós szintű finanszírozás elemzését, amely jelenleg kizárólag az energiahatékonyságra és a kutatásra vonatkozik, ki kell terjeszteni az energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintésére. Finanszírozási forrásként figyelembe kell venni az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti, más tagállamok részére történő jogosultság-átadások költséghatékony alkalmazását is.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  9.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek keretében ismertetni és számszerűsíteni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell benyújtani, valamint meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek foglalkoznia kell a Horná Nitra szénrégióban élő lakosság alacsony karbonszegény gazdaságra való áttérésének hatásaival, és össze kell azt kapcsolnia a régió áttérésére vonatkozó kormányzati cselekvési tervvel, valamint az egyéb energiaigényes ágazatokban megvalósuló kiigazítások hatásaival is foglalkoznia kell. Jobban ki kell dolgozni az energiaszegénység problémáinak kezelésére vonatkozó koncepciót, többek között külön elemzést készítve az energiaszegénységről, az (EU) 2018/1999 rendelet előírásainak megfelelően.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1024 final.

         (5)  COM(2019) 525 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Finnország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/100

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Finnország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/26)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Finnország 2018. december 20-án nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet vonatkozó elemeinek figyelembevételével átfogó értékelést készített a finn integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéről. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásainak kidolgozása során a Bizottság tekintettel volt egyrészt arra, hogy összesítenie kellett valamennyi tagállam tervezett hozzájárulásainak számszerűsített mértékét annak érdekében, hogy fel tudja mérni az uniós szintű vállalás szintjét, másrészt pedig arra, hogy az érintett tagállamnak megfelelő időt kell hagyni ahhoz, hogy integrált nemzeti energia- és klímatervének véglegesítését megelőzően kellőképpen figyelembe tudja venni a Bizottság ajánlásait.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Finnországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Finnországnak szóló tanácsi ajánlásról szóló bizottsági ajánlásban (5) is, amelyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges tervben Finnországnak figyelembe kellene vennie a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti összefüggéseket, különösen a következőket: a dekarbonizációs, az energiabiztonsági és a belső piaci dimenzió, valamint az „első az energiahatékonyság” elve közötti szinergiák, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez. A széntüzelésű erőművek fokozatos bezárásával és az olajhasználat csökkentésével, azok erdészeti maradványanyagokkal és bio-tüzelőanyagokkal való felváltásával, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia fokozódó elterjedésével és a villamosenergia-hálózatok ehhez szükséges megerősítésével kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatások ugyancsak fontos elemek, amelyekkel foglalkozni kell a végleges tervben. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek hasonlóképpen alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv minősége javulna azzal, ha ismertetne egy átfogó elemzést arról, hogy a karbonszegény technológiák ágazata milyen pozíciót foglal el világpiaci viszonylatban, kiemelve a versenyképes területeket és a potenciális kihívásokat, a jövőre nézve pedig ismertetve a mérhető célkitűzéseket és az elérésükre irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket, megfelelően összekapcsolva azokat a vállalkozás- és iparpolitikával. Hasznos volna továbbá szorosabb kölcsönhatást kialakítani a körforgásos gazdasággal, kiemelve annak potenciálját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.

                  (15)

                  A Bizottság Finnországnak szóló ajánlásait a finn integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY FINNORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Tisztázni kell, hogy miként kíván eleget tenni az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti, arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) eredő kibocsátások ne haladják meg az elnyelést, figyelembe véve a rugalmassági intézkedések erőfeszítés-megosztási és LULUCF-ágazatok közötti alkalmazásának lehetőségét. Ez a LULUCF elszámolási szabályok alkalmazását kívánja meg. Számszerűsíteni kell az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-höz képest 39 %-kal való csökkentésére irányuló, 2030-ra kitűzött cél elérését szolgáló, tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásait a 2021–2030-os időszak egészére vonatkozóan.

                  2.

                  A megújuló energia tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célhoz való finn hozzájárulásként legalább 51 %-ra növelni kell a megújuló energia részarányának 2030-ra meghatározott célértékét az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében szereplő képletnek megfelelően. A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell egy ütemterv-előirányzatot, amely eléri az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke a) pontjának (2) alpontjában felsorolt valamennyi referenciaértéket az adott részaránnyal összhangban, figyelembe véve azt, hogy ezen cél közös teljesítéséhez fokozni kell az erőfeszítéseket. Részletesen és számszerűsítve ismertetni kell az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti kötelezettségekkel összhangban azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyek biztosítják a biomassza-felhasználás fenntarthatóságát az energiaágazatban, tekintettel a biomassza finn energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban részletesebb információkat kell szolgáltatni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásának lehetővé tételével kapcsolatban.

                  3.

                  Jelentősen növelni kell mind a végső-, mind a primerenergia-fogyasztás csökkentése terén 2030-ig kitűzött célokat, figyelembe véve azt, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az Unió 2030-as energiahatékonysági célkitűzésének elérése érdekében. Ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, amelyek révén 2030-ig további energiamegtakarítások érhetők el. Meg kell vizsgálni az energiamegtakarítási lehetőségeket a lakossági és ipari ágazatban, valamint azonosítani kell az ennek kezelésére szolgáló legmegfelelőbb intézkedéseket. Meg kell vizsgálni a bruttó hazai termék (GDP) várható növekedése mögött húzódó azon okokat, amelyek maga után fogják vonni az energiafogyasztás növekedését is, valamint egyedi intézkedéseket kell meghatározni az ilyen jellegű hatások mérséklése céljából.

                  4.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmassági intézkedéseket, valamint a nukleáris anyagok és tüzelőanyagok hosszú távú ellátását biztosító stratégiát, különös tekintettel az atomenergia-termelési kapacitás bővítésére.

                  5.

                  Egyértelműbbé kell tenni a mostantól 2030-ig elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők legyenek és alkalmasak legyenek a végleges integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok megvalósítására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Meg kell erősíteni a skandináv országok (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat, azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a balti országokra (Észtország, Lettország és Litvánia) is. A regionális egyeztetések során a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítani, tekintve, hogy változások mennek végbe a villamosenergia-rendszerekben, többek között nő a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részaránya, miáltal növekedni fog a villamosenergia-import, illetve -export és a rendszer rugalmassága iránti igény.

                  7.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  8.

                  Ki kell egészíteni a levegőminőséggel és a légköri kibocsátásokkal kapcsolatos szakpolitikák közötti kölcsönhatások elemzését, ennek részeként ismertetni kell a különböző forgatókönyvek tekintetében a levegőszennyezést érintő hatásokat, ezt alátámasztó információkat kell nyújtani, továbbá meg kell vizsgálni a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  9.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1025 final.

         (5)  COM(2019) 526 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).


title: A Bizottság ajánlása (2019. június 18.) Svédország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről

text:
               3.9.2019

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 297/104

      A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA
      (2019. június 18.)
      Svédország 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetéről
      (2019/C 297/27)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottsághoz a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és I. mellékletének megfelelően. Az integrált nemzeti energia- és klímatervek első tervezeteit 2018. december 31-ig kellett benyújtani.

                  (2)

                  Svédország 2019. január 17-én nyújtotta be integrált nemzeti energia- és klímatervének tervezetét. E terv tervezetének benyújtása képezi az alapját és első lépését a Bizottság és a tagállamok közötti ún. iteratív folyamatnak, amely az integrált nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésének és későbbi végrehajtásának előkészítését szolgálja.

                  (3)

                  Az (EU) 2018/1999 rendelet értelmében a Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetét. A Bizottság átfogó értékelést készített a svéd nemzeti integrált energia- és klímaterv tervezetéről, az (EU) 2018/1999 rendelet valamennyi releváns szempontjának figyelembevételével. A Bizottság az értékelést (2) ezen ajánlással egy időben közzéteszi. Az alábbi ajánlások az értékelés eredményein alapulnak.

                  (4)

                  A Bizottság ajánlásai különösen a következőkre irányulhatnak: i. a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok együttes elérésének szempontjából, valamint a tagállam által a villamosenergia-rendszerösszeköttetés 2030-ra megcélzott szintje; ii. a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet; iii. bármely további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyeket az integrált nemzeti energia- és klímatervek esetleg előírnak; iv. az integrált nemzeti energia- és klímatervben foglalt meglévő és tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

                  (5)

                  Ajánlásai kidolgozása során a Bizottság két szempontot vett figyelembe: egyfelől azt, hogy az összes tagállam számszerűsített tervezett hozzájárulásait összesítve kell látnia ahhoz, hogy értékelni tudja az uniós szintű ambíciókat; másfelől pedig azt, hogy az érintett tagállamoknak megfelelő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy kellően figyelembe tudják venni a Bizottság ajánlásait saját nemzeti tervük véglegesítése előtt.

                  (6)

                  A tagállamok megújuló energiával kapcsolatos céljaira vonatkozó bizottsági ajánlások az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében meghatározott, objektív kritériumokon alapuló képletre támaszkodnak.

                  (7)

                  Az energiahatékonyság tekintetében a Bizottság ajánlásai az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében feltüntetett nemzeti szintű célok értékelésén alapulnak, összehasonlítva azokat az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges közös erőfeszítések szintjével, adott esetben figyelembe véve egyes egyedi nemzeti körülményekre vonatkozó információkat. Az energiahatékonyság területén kitűzött végleges nemzeti hozzájárulásoknak tükrözniük kell az energiamegtakarítások költséghatékony lehetőségeit, és e hozzájárulásokat szilárd, hosszú távú épületfelújítási stratégiának, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 7. cikkéből eredő energiamegtakarítási kötelezettség végrehajtását célzó intézkedéseknek kell alátámasztaniuk. A tagállamoknak emellett igazolniuk kell, hogy kellő mértékben figyelembe vették az „első az energiahatékonyság” elvet, ismertetve, hogy az energiahatékonyság miként járul hozzá a versenyképes karbonszegény gazdaság nemzeti céljainak költséghatékony megvalósításához, az energiaellátás biztonságához és az energiaszegénység kezeléséhez.

                  (8)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja a tagállamok számára, hogy adjanak általános áttekintést az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint e beruházások forrásainak általános értékeléséről. A nemzeti energia- és klímaterveknek a befektetői biztonság garantálása érdekében biztosítaniuk kell a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

                  (9)

                  Ezzel párhuzamosan a 2018–2019-as európai szemeszter ciklusának keretében a Bizottság nagy hangsúlyt fektetett a tagállamok energiához és éghajlat-politikához kapcsolódó beruházási szükségleteire. Ez tükröződik a Svédországra vonatkozó 2019. évi országjelentésben (4), valamint a Svédországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó bizottsági ajánlásban (5) is, melyek az európai szemeszter folyamatának részét képezik. A Bizottság az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezetének értékelése során figyelembe vette az európai szemeszter legfrissebb megállapításait és ajánlásait. A Bizottság ajánlásai kiegészítik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. A tagállamok is kötelesek biztosítani azt, hogy az integrált nemzeti energia- és klímaterveik figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

                  (10)

                  Az energiaunió irányításáról szóló rendelet előírja továbbá azt is, hogy minden tagállamnak kellően figyelembe kell vennie a 2019. december 31-ig benyújtandó integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetéhez fűzött bizottsági ajánlásokat, és amennyiben az érintett tagállam nem fogad meg egy ajánlást vagy nem fogadja meg annak jelentős részét, döntését meg kell indokolnia és az indokolást közzé kell tennie.

                  (11)

                  A tagállamok értelemszerűen ugyanazokat az adatokat, illetve a későbbi években ugyanazokat az aktualizált adatokat szerepeltetik integrált nemzeti energia- és klímaterveikben, mint az Eurostathoz vagy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez benyújtott jelentéseikben. Az azonos forrás és – adott esetben – az európai statisztikák felhasználása szintén elengedhetetlen a modellezéshez és az előrejelzésekhez szükséges alapforgatókönyv számításaihoz. Az európai statisztikák felhasználása lehetővé teszi az integrált nemzeti energia- és klímatervekben alkalmazott adatok és előrejelzések jobb összehasonlíthatóságát.

                  (12)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervnek tartalmaznia kell az (EU) 2018/1999 rendelet I. mellékletének valamennyi elemét. Ennek keretében a lehetőségekhez mérten értékelni kell a tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, egészségügyi, környezeti, foglalkoztatási, valamint az oktatás, a készségek terén és a társadalom egészére kifejtett hatásait. A nyilvánosságot és az egyéb érdekelt feleket be kell vonni a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervek előkészítésébe. Mindezeket, továbbá az egyéb elemeket az ezen ajánlással együtt közzétett szolgálati munkadokumentum (6) ismerteti részletesen.

                  (13)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Svédországnak figyelembe kell vennie a szakpolitikák közötti kapcsolódási pontokat is, nevezetesen a dekarbonizációs, energiabiztonsági és belső energiapiaci dimenziók közötti szinergiákat az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazásával. A villamosenergia-ágazatban a megújuló energiaforrások tervezett fokozott felhasználásával kapcsolatos tervezett szakpolitikák közötti kölcsönhatás és a villamosenergia-hálózatok szükséges megerősítése is olyan fontos kérdés, amelyre a végleges tervnek ki kell térnie. A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió keretében meghatározott célkitűzéseknek alá kell támasztaniuk az energiaunió többi dimenziója terén tervbe vett erőfeszítéseket. Mivel fontos a vízerőművek használata, figyelembe lehetne venni az éghajlatváltozásnak az energiabiztonságra gyakorolt hatásait.

                  (14)

                  A végleges integrált nemzeti energia- és klímatervben Svédország a karbonszegény technológiai ágazat versenyképességének átfogóbb áttekintésével a svéd vállalkozások által értékesíthető technológiák és szolgáltatások kidolgozásának általános célkitűzésére építhetne. Emellett hasznos lenne a körforgásos gazdasággal való összefüggésre vonatkozó részletesebb tájékoztatás.

                  (15)

                  A Bizottság Svédországnak szóló ajánlásait Svédország integrált nemzeti energia- és klímatervének ezen ajánlással egy időben közzétett értékelése támasztja alá (7),

            AJÁNLJA, HOGY SVÉDORSZÁG TEGYEN INTÉZKEDÉSEKET A KÖVETKEZŐK ÉRDEKÉBEN:

                  1.

                  Stratégiát kell kidolgozni az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) értelmében vállalt azon kötelezettségnek a teljesítésére, hogy a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó kibocsátás ne haladja meg az üvegházhatásúgáz-elnyelést, az ezt alátámasztó számviteli szabályok alkalmazása alapján. Különös figyelmet kell fordítani annak értékelésére, hogy milyen hatást gyakorolnak a szakpolitikák és intézkedések a kibocsátás-kereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó, az erőfeszítés-megosztási és a LULUCF-ágazatokra.

                  2.

                  Meg kell erősíteni azt az integrált nemzeti energia- és klímaterv tervezetében szereplő örvendetes célkitűzést, hogy a megújuló energia részesedésének aránya 2030-ra elérje a 65 %-ot – Svédország hozzájárulásaként a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzéshez –, az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 3. cikkének és az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikkének megfelelően. Ezt a hozzájárulást olyan részletes és számszerűsített szakpolitikáknak és intézkedéseknek kell támogatniuk, amelyek összhangban vannak az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kötelezettségekkel oly módon, hogy lehetővé tegyék e hozzájárulás kellő időben történő és költséghatékony teljesítését. A tervnek tartalmaznia kell egy, az (EU) 2018/1999 rendelet 4. cikke első bekezdése a) pontjának 2. alpontja szerinti összes referenciaértéket elérő ütemterv-előirányzatot. Az (EU) 2018/2001 irányelv 21. és 22. cikkével összhangban továbbá meg kell adni az adminisztratív teher csökkentésével kapcsolatos további információkat, valamint további részleteket kell megadni a termelő-fogyasztókat és a megújulóenergia-közösségeket támogató keretek létrehozásáról. Részletesebben ki kell fejteni azon egyedi intézkedéseket, amelyekkel a tervek szerint biztosítani kívánják a biomassza-felhasználás hosszú távú fenntarthatóságát energiaágazatban, tekintettel a biomassza svéd energiaszerkezeten belüli jelentős részarányára.

                  3.

                  Nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a végsőenergia-fogyasztás csökkentésére, tekintettel arra, hogy közösen kell elérni a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági célkitűzést, és ezt olyan szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell támogatni, amelyek 2030-ig további energiamegtakarítást eredményeznek. További energiamegtakarítási intézkedéseket kell kidolgozni, és bele kell foglalni őket és várt hatásukat a végleges integrált nemzeti energia- és klímatervbe.

                  4.

                  Meg kell határozni a diverzifikációra és az energiafüggőség csökkentésére irányuló energiabiztonsági célkitűzéseket támogató intézkedéseket, beleértve a rugalmasságot és a villamosenergia-termelés megfelelőségét biztosító intézkedéseket, tekintettel a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos nagyszabású célkitűzésre.

                  5.

                  Egyértelművé kell tenni a 2023–2030 között elérendő, az energiaunióhoz konkrétan kapcsolódó nemzeti célkitűzéseket és finanszírozási célokat a kutatás, az innováció és a versenyképesség terén oly módon, hogy azok könnyen mérhetők és alkalmasak legyenek az integrált nemzeti energia- és klímaterv egyéb dimenziói terén kitűzött célok támogatására. E célkitűzéseket konkrét és megfelelő szakpolitikákkal és intézkedésekkel kell alátámasztani, köztük olyanokkal, amelyeket a stratégiai energiatechnológiai tervhez hasonlóan más tagállamokkal együttműködve kell kidolgozni.

                  6.

                  Meg kell erősíteni a skandináv országok (Dánia, Finnország, Izland, Norvégia és Svédország) közötti, már jól működő regionális együttműködési megállapodásokat, azokat új területekkel kell bővíteni, valamint földrajzi hatókörüket ki kell terjeszteni a balti országokra (Észtország, Lettország és Litvánia) is. A regionális tapasztalatcseréknek a belső energiapiacra és az energiabiztonságra kell összpontosítaniuk, tekintettel a villamosenergia-rendszerek változásaira, mivel nagyobb arányban biztosítanak megújuló forrásokból származó villamos energiát, ami fokozni fogja a villamos energia exportját és importját, illetve hatására nőni fog a rendszer rugalmassága iránti igény.

                  7.

                  Általános áttekintést kell adni az éghajlati és energetikai célkitűzések eléréséhez szükséges beruházásokról, valamint általános értékelést kell készíteni az ilyen beruházások forrásairól, beleértve a megfelelő nemzeti és regionális szintű finanszírozást.

                  8.

                  Fel kell sorolni valamennyi energetikai támogatást, köztük különösen a fosszilis tüzelőanyagok támogatását, valamint az azok fokozatos kivezetésére irányuló meglévő és tervezett intézkedéseket.

                  9.

                  A tervnek tartalmaznia kella levegőminőségi és légköri kibocsátási szakpolitika közötti kölcsönhatások elemzését, ismertetve a különböző forgatókönyvek esetében a légszennyezésre gyakorolt hatást, mellékelve az ilyen hatást alátámasztó információkat, illetve figyelembe véve a szinergiákat és az ellentétes irányú hatásokat.

                  10.

                  Jobban be kell építeni a tervbe az igazságos és méltányos átmenettel kapcsolatos szempontokat, részletesebben ismertetve a tervezett célkitűzések, szakpolitikák és intézkedések társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásait.

         Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

               a Bizottság részéről

            Miguel ARIAS CAÑETE

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

         (4)  SWD(2019) 1026 final.

         (5)  COM(2019) 527 final, 2019. június 5.

         (6)  SWD(2019) 278 final.

         (7)  SWD(2019) 278 final.

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).