               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 524 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Szlovénia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Szlovénia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovénia 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Szlovéniát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Szlovéniára vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Szlovénia által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalmak és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét, és a vállalkozások üzleti tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatásai vannak az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy vészhelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden vészhelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása céljából a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított arra, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. A szóban forgó módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Szlovéniát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatása a gazdasági tevékenységek eltérő szakosodási és koncentrációs mintái miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el a szlovén régiók között. Ez azzal a jelentős kockázattal jár, hogy súlyosbítja a főváros és az ország többi része közötti egyenlőtlenségek növekedésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Szlovénia 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Szlovénia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

               (12)A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Szlovéniának biztosítania kell, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások
                  7
                nominális növekedési rátája 2019-ben ne haladja meg a 3,1 %-ot, ami a GDP 0,65 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében azonban a Szlovéniára vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

               (13)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány az államháztartási egyenlegnek a GDP 0,5 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,1 %-ának megfelelő hiányra történő változását tervezi. Miután 2019-ben a GDP 66,1 %-ának megfelelő értékre csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ra várhatóan a GDP 82,4 %-ára nő. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (14)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Szlovénia költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a világjárvány megfékezése és a különösen érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,4 %-át tették ki. Az intézkedések közé tartoznak az ideiglenesen elbocsátott munkavállalóknak és az önálló vállalkozóknak szóló rövid távú foglalkoztatási programok (a GDP 2,3 %-a), a magasabb egészségügyi kiadások (a GDP 0,5 %-a), kompenzációk a munkahelyen maradó munkavállalókért (a GDP 0,4 %-a), a közszférában dolgozóknak a válsághelyzetben adott jutalmak (a GDP 0,4 %-a), az adóhalasztások (a GDP 0,4 %-a) és a veszélyeztetett csoportoknak nyújtott pénzügyi támogatások (a GDP 0,2 %-a). Emellett Szlovénia olyan, a 2020. évi stabilitási program által a GDP 5,1 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A szóban forgó intézkedések közé tartoznak a hitelgaranciák (a GDP 4,8 %-a), az adóhalasztások (a GDP 0,2 %-a) és az önálló vállalkozókra vonatkozó társadalombiztosítási járulékok alóli mentesség (a GDP 0,1 %-a). A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése azonban valamennyi adóhalasztást olyan likviditási intézkedésnek tekint, amelynek 2020-ban nincs negatív költségvetési hatása. Összességében a Szlovénia által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásokkal. A szóban forgó intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (15)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Szlovénia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7,2 %-át, 2021-ben pedig a GDP –2,1 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 83,7 %-át, 2021-ben pedig a GDP 79,9 -át.

               (16)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Szlovénia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (17)Szlovénia a fertőző betegségekről szóló törvénye alapján 2020. március 12-én jelentette be a Covid19-járványt, és népegészségügyi intézkedéseket hozott a vírus terjedésének megfékezésére. Ez magában foglalta a népegészségügy, az alapellátás és a másodlagos ellátás, valamint az egyéb szolgáltatások szerepének összehangolását, valamint a megfelelő tesztelési protokoll bevezetését. Ezzel párhuzamosan Szlovénia szigorú kijárási korlátozást vezetett be, miközben az élelmiszerboltok, a gyógyszertárak, a bankok, a benzinkutak és a postahivatalok továbbra is nyitva tarthattak. A népegészségügyi intézkedések és a kijárási korlátozás segítették Szlovéniát az első (március–májusi) hullámban annak megakadályozásában, hogy a súlyos betegek száma meghaladja az ország egészségügyi rendszerének kapacitását. A kijárási korlátozás miatt számos vállalat átmenetileg beszüntette vagy csökkentette tevékenységét. Egy olyan nyitott és exportorientált gazdaságban, mint Szlovénia, az ellátási lánc zavarai és a termékek iránti lecsökkent globális kereslet különösen jelentős hatást gyakorolt a növekedésre. Tekintettel a gazdasági fejlődéssel kapcsolatos bizonytalanságra, a magánszektorban számos beruházási döntést elhalasztanak. Mivel Szlovénia legfontosabb gazdasági ágazatai közül várhatóan a közlekedés és az idegenforgalom lesz a két leginkább érintett, amelyek esetében a forgalom 2020-ban 70 %-kal csökken, 2020-ra a GDP igen meredek visszaesése várható.

               (18)2020. április végéig a hatóságok két intézkedéscsomagot fogadtak el a Covid19 okozta sokk ellensúlyozására
                  8
               . Az első mérséklési csomag, amelynek értéke a GDP mintegy 6,4 %-ának megfelelő 3,1 milliárd euró, elsősorban a munkahelyek és a szociálisan veszélyeztetett csoportok védelmére összpontosít. Az állam fedezi a bérkompenzációt, a táppénzt és az ideiglenes leépítések társadalombiztosítási járulékait, valamint a munkahelyen maradó munkavállalók nyugdíjbiztosítási járulékait. A vállalkozások és a háztartások likviditási korlátainak enyhítése érdekében a hitelek törlesztése legfeljebb 12 hónappal elhalasztható. A második, mintegy 2 milliárd euró értékű csomag, amely a GDP körülbelül 4,2 %-ának felel meg, főként a vállalatoknak nyújt likviditási támogatást. A csomag magában foglal egy bankokon keresztül nyújtott állami garanciaprogramot, amely lehetővé teszi, hogy az állam által garantált kölcsönöket nyújtsanak nagyvállalatoknak a tőke 70 %-áig, a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) pedig legfeljebb 80 %-ig. Az adófizetések elhalasztása és a társadalombiztosítási járulékok alóli mentesség, valamint a közigazgatási szervek szerződéses kifizetéseinek felgyorsítása azt a célt szolgálja, hogy segítsen a vállalkozásoknak enyhíteni a likviditással és a finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréssel kapcsolatos problémáikat.

               (19)Mivel a Covid19-járvány kezdetén nőtt az egészségügyi szolgáltatások iránti igény, Szlovéniának kihívásokkal kellett szembenéznie a megfelelő egészségügyi kapacitás biztosítása terén. A járvány kitörése strukturális problémákat tárt fel az egészségügyi rendszerben. Az orvosok viszonylag alacsony létszáma például további kihívást jelent a járvány elleni küzdelemben. Ezért fontos, hogy több képzett egészségügyi dolgozót vegyenek fel, védjék munkafeltételeiket, és ott alkalmazzák őket, ahol a legnagyobb szükség van rájuk. Döntő fontosságú a nyomon követést és a telemedicinát lehetővé tévő diagnosztikai, tesztelési és e-egészségügyi eszközök alkalmazása. A célzott kutatás és az innovatív megoldások szintén fontosak ahhoz, hogy segítsék a népegészségügyi szolgálatokat az anonimizált adatok összegyűjtésében és felhasználásában a megalapozott döntések meghozatala érdekében. A válsághelyzet rávilágít annak szükségességére, hogy meg kell védeni az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási rendszerek finanszírozásának képességét, melyek esetében a strukturális reform függőben van. Az egészségügyi ellátásról és egészségbiztosításról szóló új törvény időben történő elfogadása és végrehajtása, az egészségügyi rendszer pénzügyi forrásainak bővítése és pénzügyi tartalékok kialakítása enyhíteni fogja a pénzügyi források ingadozásait a gazdasági ciklus során. A tartós ápolás-gondozásról szóló törvény hiánya korlátozta Szlovéniát abban, hogy felvegye a küzdelmet a Covid19-járvány ellen a leginkább érintett gondozási létesítményekben. Mivel az idősek, a fogyatékossággal élők és a krónikus betegségben szenvedők esetében a vírus miatt megnövekedett a súlyos betegségek kockázata, további jelentős erőfeszítésekre van szükség az egészségügyi szolgáltatásokba megfelelően beépített, minőségi tartós ápolási-gondozási szolgáltatások biztosításához.

               (20)A Covid19 okozta egészségügyi és gazdasági válság példátlan nyomást gyakorolt Szlovénia munkaerőpiacára és szociális védelmi rendszerére. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban várhatóan 7 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 5,1 %-ra javul. A leginkább érintett ágazatokban a munkanélküliség gyors növekedésének megfékezése érdekében Szlovénia átfogó szakpolitikai választ fogadott el, amely ötvözi a megelőző intézkedéseket a munkavállalók munkaerőpiacra való gyors visszatérését elősegítő intézkedésekkel. A szociális partnerekkel egyeztetett kulcsfontosságú szakpolitikai válaszoknak a tartós és méltányos helyreállítás elérésére kell összpontosítaniuk a meglévő aktív munkaerőpiaci politikák és a foglalkoztatásmegtartási rendszerek – többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatás – megerősítése, valamint a vállalkozásoknak nyújtott egyéb, időhöz kötött támogatások – például bértámogatások és a társadalombiztosítási költségek alóli mentességek – bevezetése révén. Ezek az intézkedések elősegítenék a jövedelemkiesés csökkentését valamennyi munkavállaló számára, beleértve az atipikus foglalkoztatásban dolgozókat és az önálló vállalkozókat is. A rugalmas munkafeltételek, többek között a munkavégzés helyére vonatkozó rugalmasság (pl. távmunka biztosítása), a munkaidőt illető rugalmasság (pl. rugalmas munkaidőre vonatkozó rendelkezések) és a munkaszervezés rugalmassága (pl. vállalaton belüli szolgáltatások) jelentős mértékben fenntarthatják a foglalkoztatást a lezárások idején és a gazdasági tevékenység újrakezdésekor. A vállalkozói készség támogatása kulcsfontosságú lesz a gazdaság újraindításához és a válság után szükséges kiigazításokhoz. Ezért különösen fontos az önálló vállalkozók támogatása az alkalmazottakhoz képest jelentkező adminisztratív terhek és pénzügyi hátrányok csökkentésével.

               (21)A válság szociális hatásainak enyhítése érdekében elengedhetetlen, hogy Szlovénia továbbra is megfelelő szociális ellátási csomagot nyújtson. Ehhez rendszeresen nyomon kell követni a válság szegénységre gyakorolt hatásait. Külön figyelmet kell fordítani az idősekre, és különösen a nőkre, akik között a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya már a válság előtt meghaladta az uniós átlagot. A nyugdíjtörvénynek a szlovén nemzetgyűlés által 2019 novemberében elfogadott módosítása várhatóan javítani fogja a nyugdíjak megfelelőségét az újonnan nyugdíjba vonulók esetében, míg a jelenlegi nyugdíjasok – köztük a szegénységi küszöb szintjén vagy az alatt élők – számára nem biztosít majd előnyöket. A frontvonalon dolgozó szervezeteknek nyújtott további pénzügyi támogatás biztosítaná, hogy a Covid19-világjárvány ne érintse aránytalanul a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyeket, és hogy alapvető szükségleteiket –például a napi étkezéseket és az egészségügyi ellátást – kielégítsék.

               (22)2020 áprilisában likviditási intézkedéseket vezettek be a vállalkozások számára, de még mindig vannak olyan életképes vállalkozások, például kisebb innovatív és gyorsan növekvő társaságok, amelyek banki hitelminősítése még nem kellően megalapozott ahhoz, hogy bankokon keresztül jogosultak legyenek a fent említett hitelgaranciákra. Szükség lehet az alternatív finanszírozáshoz, többek között a tőkefinanszírozási eszközökhöz (pl. kockázati tőke) való jobb hozzáférésre, különösen olyan országokban, mint Szlovénia, ahol a részvénypiacok fejletlenek. Szlovénia meglévő sajáttőke-eszközei alkalmasak lehetnek arra, hogy a válságból sikeresen kilábaló vállalkozások, például az innovatív kkv-k, az induló és a növekvő innovatív vállalkozások felé irányítsák a segélyezési forrásokat, amint azt más tagállamok is tervezik. Az uniós szabályokban előírt biztosítékok alkalmazása garantálni fogja, hogy ezek a tőkeinjekciók ne hassanak károsan a vállalatok hatékonyságára vagy a gazdasági versenyre.

               (23)A Covid19-válság súlyosan érintette az egyébként életképes vállalkozások és háztartások képességét arra, hogy fizessék számláikat. Ha nem történne semmilyen intézkedés, a magánszektor nagy része fizetésképtelenné válna. A vállalkozásokra vonatkozó likviditási intézkedései között a szlovén kormány 12 hónapos moratóriumot vezetett be a nem pénzügyi vállalatoknak és háztartásoknak nyújtott teljesítő bankhitelek visszafizetésére vonatkozóan. Az ilyen és hasonló intézkedések hatékonyságát és eredményességét gondosan értékelni kell és nyomon kell követni. Az intézkedések bármely kedvezőtlen hatását gyorsan orvosolni is kell, hogy mindenkor biztosított legyen a pénzügyi stabilitás.

               (24)A nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak – különösen a kisebbeknek – nemcsak likviditásra és finanszírozásra van szükségük, hanem támogató üzleti környezetre is. Ez magában foglalja a Covid19-hez kapcsolódó kárenyhítési intézkedések gyors és bürokráciamentes végrehajtását, de túlmutat azon. Az ország jelentős szabályozási és adminisztratív terhei olyan költségeket eredményeznek, amelyeket a nehéz helyzetben lévő cégek egyszerűen nem engedhetnek meg maguknak ezekben a nehéz időkben. Az engedélyekhez, a beszámolási kötelezettségekhez és az adózási eljárásokhoz kapcsolódó bürokrácia csökkentése hatékony módja annak, hogy a vállalkozások azonnali, észrevehető segítséget kapjanak anélkül, hogy terhet rónának a nemzeti költségvetésre és közvetve az adózókra. A szabályok korszerűsítése lehetővé teszi, hogy a szakmai szolgáltatók költséghatékonyabb és innovatívabb szolgáltatásokat kínáljanak, amelyekre a cégeknek most szükségük van. Szlovénia különböző eszközöket hozott létre az adminisztratív terhek csökkentésére, köztük az „egységes dokumentumot” és a „kkv-tesztet”. Ezen eszközök alkalmazása most maximalizálható az azonnali segítségnyújtás érdekében. A válság további hangsúlyt fektet majd a kereskedelmi viták rendezésére és a gazdasági bűncselekmények üldözésére. A fizetésképtelenségi keretet jobban kell összpontosítani a válsággal összefüggő fizetésképtelenségek elkerülésére, a nem életképes vállalkozások gyors felszámolására és az érintettek számára második esély nyújtására.

               (25)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A zöld átállás fenntartható projektekkel – például a szénbányákról és a szénalapú villamosenergia-termelésről való átmenettel – történő előmozdítása lehetne az egyik ilyen beruházás. A Szlovénia nemzeti energia- és klímatervében leírt zöld átállásba való beruházás rövidtávon ösztönözheti a gazdasági helyreállítást és a Covid19-járványt követő középtávú intézkedéseket. Ez magában foglalhatja a megújuló energiaforrások jelenlegi alacsony arányának növelését, az energetikai infrastruktúra megerősítését, a szlovéniai városokban az uniós átlagot meghaladó légszennyezés csökkentését, a körforgásos gazdaság megerősítését, a szociális vállalkozások támogatását, valamint az átállás által leginkább érintett régiókra és ágazatokra gyakorolt lehetséges hatások mérséklésére irányuló erőfeszítések felgyorsítását. A kibocsátás jelenlegi csökkenése rövid távú lenne, ha a gazdaságélénkítési csomagokban nem szentelnének kellő figyelmet a tiszta energiának és az éghajlatbarát beruházásoknak, ami miatt Szlovénia lemaradna az éghajlat-politikai célkitűzései terén. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Szlovéniában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Szlovénia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (26)A fenntarthatóság elvét magában foglaló gazdasági fellendülés érdekében beruházásokra lesz szükség a fenntartható közlekedés további fejlesztése, valamint a tömegközlekedés és a fenntartható összeköttetések támogatása érdekében, különösen a vasúti közlekedésben. A Covid19-válság további kihívások elé állította a teherszállítást és az árutovábbítást, és bár Szlovénia megtette a szükséges intézkedéseket és lehetővé tette az áruk – különösen a kritikus áruk – áramlását, ez negatív hatással lesz az ország gazdasági növekedésére.

               (27)Az exit- és helyreállítási stratégia részeként fontos lesz a termelékenység és a gazdasági növekedés kritikus motorját jelentő kutatásba és innovációba való beruházás támogatása. Szlovéniát már a válság előtt is csak „mérsékelt innovátornak” minősítették, ami lassította arra irányuló erőfeszítéseit, hogy felzárkózzon a legjobban teljesítőkhöz. Az üzleti szektornak tudható be a kutatás-fejlesztésre fordított kiadások 75 %-a. A gazdasági visszaesés újra kockára teszi az üzleti kutatás-fejlesztést és innovációt. Az innováció viszonylag alacsony aránya – különösen a kkv-k esetében – lassítja azoknak az innovatív üzleti folyamatoknak és megoldásoknak a fejlődését és terjedését, amiket a Covid19-válság sürget. Termelésük fokozása érdekében beruházásokra van szükség azoknak az innovatív kkv-knek – köztük induló vállalkozásoknak – a támogatásához, amelyek tevékenysége kialakulóban lévő technológiákat és áttörést hozó innovációkat foglal magában. A tudományos körök és az üzleti szféra közötti együttműködés többnyire a közepes technológiai igényű és a csúcstechnológiai ágazatokra korlátozódik. A kutatóhelyek és felsőoktatási intézmények által létrehozott tudástranszfer-irodák hatékonysága jelentős eltéréseket mutat. A tudományos körök és az üzleti szféra közötti kapcsolatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a tudást sikeresen innovációvá alakítsák, javítsák az ország kutatási és innovációs teljesítményét, és ösztönözzék a gazdasági növekedést. A K+F-re fordított közkiadások szerények voltak, és részben az uniós strukturális alapoktól függtek. A válságból való kilábaláshoz a kutatásba és innovációba – többek között a technológiai és alkalmazott kutatásba – történő közberuházások prioritásként történő kezelésére lesz szükség.

               (28)A digitális átalakulás kulcsfontosságú lesz a válság utáni gazdasági fellendülés szempontjából. Az ország e téren meglévő potenciálját jól szemléltette az, ahogyan néhány szlovén vállalat a válság kezdetekor gyorsan bevezette a távmunka-rendszereket és az online kereskedelmi megoldásokat. Az üzleti modellek és a termelési folyamatok nagyobb mértékű digitalizációja ezeket az átállásokat több gazdasági ágazatra is kiterjesztené. Szlovénia építhet a robotika, a mesterséges intelligencia és a blokklánc-technológia terén meglévő ismeretekre és kiváló képességekre a digitalizációnak a kevésbé fejlett, hagyományos iparágakra való kiterjesztése érdekében. A közszférából származó, jelenleg rendelkezésre álló adatok széles körének újrahasználata elősegítheti az innovációt és a nagy adathalmazokra épülő gazdaságot. A munkavállalók digitális készségeinek javítása viszonylag gyorsan növelheti foglalkoztathatóságukat, és elősegítheti a gazdasági fellendülést. A felhasználóbarát e-kormányzati szolgáltatások és digitális közszolgáltatások bevezetése hozzájárulna a vállalkozások adminisztratív terheinek további csökkentéséhez. Bár az online közszolgáltatások széles köre már rendelkezésre áll, a magánszemélyek és a vállalkozások általi igénybevételükhöz szükség lenne az emberek online tranzakciókba vetett bizalmának és e tranzakciók biztonságának növelését célzó erőfeszítésekre (pl. nemzeti elektronikus azonosító bevezetése, kiberbiztonság és adatvédelmi elemek). A gyors és megbízható (vezetékes és mobil) szélessávú kapcsolatok – a vidéki térségekben is – nélkülözhetetlenek a kulcsfontosságú online szociális és gazdasági szolgáltatások fejlesztéséhez. Az 5G kiépítése az 5G frekvencia kellő időben történő elosztástól függ.

               (29)A rendes tanórákat valamennyi oktatási szinten a távoktatás váltotta fel a Covid19-járvány miatti kijárási korlátozás során. Az elektronikus távoktatáshoz megfelelő digitális infrastruktúrára, oktatási anyagokra és olyan tanárokra van szükség, akik rendelkeznek a hatékony tanításhoz szükséges készségekkel és támogatással. Valamennyi tanulónak, különösen a veszélyeztetett csoportoknak – köztük a fogyatékossággal élőknek és a vidéki térségekből származóknak – megfelelő hozzáféréssel és használható digitális készségekkel kell rendelkezniük a távoktatáshoz, hogy teljes mértékben kihasználhassák a távoktatás előnyeit. A munkavállalók készségeinek javítása érdekében a digitális kompetenciáknak hangsúlyosabb szerepet kell kapniuk az iskolai tantervekben és programokban. Ez lehetővé tenné a távmunka és a digitális szolgáltatások szélesebb körű alkalmazását, a digitális kompetenciák és a munkaerőpiaci követelmények jobb összehangolását, valamint az olyan veszélyeztetett csoportok bevonását, mint az idősek vagy a vidéki térségekben élők.

               (30)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (31)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Szlovénia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elérendő előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (32)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19 gazdasági hatása nyomán történő gyors helyreállításhoz. Szlovéniának, mivel pénzneme az euró – továbbá figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását –, biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is megfeleljenek az euróövezet ajánlásainak, és összehangolja ezeket a többi euróövezeti tagállam ajánlásaival.

               (33)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a szlovén gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (34)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét
                  9
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Biztosítsa az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási rendszer ellenálló képességét, többek között a kritikus fontosságú egészségügyi termékekkel való megfelelő ellátás biztosítása és az egészségügyi dolgozók hiányának kezelése révén.

               2.Biztosítson megfelelő jövedelempótlást és szociális védelmet. Mérsékelje a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatás fokozása és rugalmas munkafeltételek révén. Biztosítsa, hogy ezek az intézkedések megfelelő védelmet nyújtsanak az atipikus munkaviszonyban dolgozók számára.

               3.Folytassa az intézkedések gyors végrehajtását a vállalkozások és a háztartások likviditásának és finanszírozásának biztosítása, valamint az adminisztratív terhek csökkentése érdekében. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a környezetvédelmi infrastruktúrát, a fenntartható közlekedést, a kutatást és innovációt és az 5G hálózatok kiépítését. Mozdítsa elő a vállalkozások digitális kapacitásait, valamint erősítse meg a digitális készségeket, az e-kereskedelmet és az e-egészségügyet.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 143. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (8)

                        A Bizottság ideiglenes állami támogatási keretet fogadott el az ilyen támogatási intézkedésekre vonatkozóan, amely többek között a vállalkozások életképességére vonatkozó biztosítékokat tartalmaz; HL C 91 I, 2020.3.20., 1. o.

                     (9)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 525 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Szlovákia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2020. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Szlovákia 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Szlovákia 2020. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

               (2)A Szlovákiára vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  2
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  3
                és az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Szlovákia által elért eredményeket.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  4
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy vészhelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden vészhelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  5
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  6
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Szlovákiát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatása az eltérő szakosodási minták és az infrastrukturális hiányosságok miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el a régiók között. Ez magában hordozza a Szlovákián belüli regionális egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatát, különösen egyfelől a főváros és Nyugat-Szlovákia, másfelől Kelet- és Délkelet-Szlovákia között. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Szlovákia 2020. május 18-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A Tanács 2018. július 13-i ajánlása szerint Szlovákiának biztosítania kellett, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedési rátája
                  7
                2019-ben ne haladja meg a 4,1 %-ot, ami a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves strukturális kiigazításnak felelt meg. A Bizottság átfogó értékelése megerősíti, hogy 2019-ben, valamint a 2018. és 2019. évet együttesen vizsgálva a középtávú költségvetési célhoz vezető ajánlott kiigazítási pályától való jelentős eltérés állt fenn. Mindazonáltal az általános mentesítési rendelkezés aktiválásának fényében a Szlovákiára vonatkozó jelentős eltérési eljárás keretében nem indokolt további lépéseket tenni.

               (13)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,3 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 8,4 %-ának megfelelő hiányra romlik. Az államháztartási hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 4,9 %-ára, 2022-ben a GDP 3,7 %-ára, míg 2023-ban a GDP 2,9 %-ára javul majd. Miután 2019-ben a GDP 48 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 61,2 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

               (14)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Szlovákia költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint ezek a költségvetési intézkedések a GDP 2,6 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalják a munkavállalók bérkompenzációját, az önfoglalkoztatóknak nyújtott támogatásokat, a betegségi és ápolási rendszerek támogatását, valamint a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó orvosi termékek vásárlását. Emellett a kormány olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek ugyan nem járnak közvetlen költségvetési hatással, de hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához; ezek az intézkedések a 2020. évi stabilitási program szerint a GDP 3 %-ára rúgnak. Ide tartoznak a bevételek több mint 40 %-os csökkenése esetén biztosított, a jövedelemadókra és társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó adóhalasztások (a GDP 1,4 %-a) és a hitelgaranciák (a GDP 1,6 %-a). Összességében a Szlovákia által elfogadott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Valamennyi bejelentett intézkedés teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (15)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Szlovákia államháztartási egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP –8,5 %-át, 2021-ben pedig –4,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben is a GDP 60 %-a alatt marad.

               (16)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Szlovákia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (17)A Covid19-járvány kitörését követően Szlovákia gyors és példa nélküli intézkedéseket hozott a vírus továbbterjedésének megállítására és megelőzésére. Miután március 6-án regisztrálták az első fertőzést, 2020. március 12-én szükségállapotot hirdettek ki, és szigorú közösségi távolságtartási, karantén- és egészségügyi szabályokat, valamint utazási korlátozásokat vezettek be. Bezártak az üzletek, és több fontos gazdasági ágazatban 2020. április végéig leállt a termelés, amikor is a kormány megkezdte a korlátozások fokozatos lazítását. Ennek következtében Szlovákia gazdasága 2020-ban várhatóan mély recesszióba süllyed a magánfogyasztás, a beruházások és a kereskedelem visszaesése nyomán. Az előrejelzések szerint a GDP 2020-ban jelentősen, 6,7 %-kal zsugorodik, a munkanélküliségi ráta pedig várhatóan eléri a 8,8 %-ot, szemben a 2019. évi 5,8 %-kal. Szlovákia számos intézkedéssel – többek között 1,2 milliárd EUR fel nem használt kohéziós politikai alap átcsoportosításával – igyekezett enyhíteni a válság kedvezőtlen hatásait. Ezek körében bérkompenzációval járó csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszereket vezettek be, a munkavállalók jövedelmét betegségi és ápolási ellátásokkal egészítették ki, valamint támogatást nyújtottak az önfoglalkoztatóknak jövedelemkiesésük kompenzálására. A vállalkozások és az önfoglalkoztatók likviditásának támogatását célozza továbbá a banki hitelezés bővítése, az adóhalasztások és a társadalombiztosítási járulékok elhalasztása, valamint bankgaranciák és kedvezményes kamatrendszerek biztosítása. A kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott, eredetileg 38 millió EUR összegű hitelprogramot a fel nem használt uniós forrásokból és egy 500 millió EUR-s nemzeti programból 330 millió EUR-val bővítik. Az egyéb intézkedések közé tartozik az adóellenőrzések és az adóelőleg fizetésére vonatkozó kötelezettségek felfüggesztése, valamint a vállalkozások és magánszemélyek bérletidíj-fizetésének elhalasztása.

               (18)A Covid19-világjárvány rávilágított annak szükségességére, hogy Szlovákia folytassa egészségügyi rendszere strukturális kihívásainak kezelését. További beruházásokra van szükség a rendszer ellenálló képességének növelése, az egészségügyi munkaerő hiányának enyhítése, valamint a kritikus fontosságú gyógyászati termékekkel és infrastruktúrával való megfelelő ellátottság biztosítása érdekében. Az egészségügyi dolgozók megfelelő rendelkezésre állásának jövőbeli biztosítására irányuló erőfeszítésekkel párhuzamosan a hatékony szakpolitikák csökkenthetik az orvosok rendelkezésre állásában mutatkozó földrajzi különbségeket, és a teljes népesség számára biztosíthatják az ellátáshoz való hozzáférést. A kórházi hálózat korszerűsítése és az állami kórházak strukturális alulfinanszírozottságának kezelése kulcsfontosságú az egészségügyi szolgáltatások minőségének és költséghatékonyságának javításához. A kórházakra nehezedő nyomás csökkentése és a krónikus betegségek kezelésének javítása érdekében meg kell erősíteni az alapellátást, és fokozni kell az ellátás különböző szintjei és típusai közötti koordinációt. Különös aggodalomra ad okot a minőségi és megfizethető tartós ápolás-gondozáshoz való elégtelen hozzáférés, melynek oka a közösségi és otthoni gondozási szolgáltatások általános alulfinanszírozottsága, a széttagolt irányítás, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatások rendszerszintű koordinációjának hiánya.

               (19)A Covid19-válság rávilágított a Szlovákiában már meglévő társadalmi kihívásokra. A válság nyomán sürgősen szükség van arra, hogy a szociális partnerekkel szoros együttműködésben megfelelő jövedelempótlást biztosítsanak a munkavállalók számára. A válság foglalkoztatásra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében az uniós alapok hozzájárulásával csökkentett munkaidős foglalkoztatást vezettek be. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 8,8 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 7,1 %-ra csökken. Annak ellenére, hogy 2018-ban történt némi lazítás, Szlovákiában a munkanélküli ellátás rendszerét szigorú jogosultsági követelmények, az ellátás viszonylag rövid időtartama (általános szabályként hat hónap, amelyet a válság idején kismértékben meghosszabbítanak) és a kedvezményezetteknek járó alacsony bérpótlási arány jellemzi. Egyes csoportok különösen kiszolgáltatottak a válságnak, és előfordulhat, hogy csak korlátozott mértékben férnek hozzá a szociális védelemhez és a gondozási szolgáltatásokhoz. Ide tartoznak a marginalizált roma közösségek, amelyek gyakran nem férnek hozzá az alapvető szolgáltatásokhoz, továbbá az idősek és az alacsony képzettségűek.

               (20)A válság fokozta a lakosság – többek között a tanárok – digitális készségeinek fejlesztésére, valamint a széles sávú kapcsolat bővítésére irányuló igényt, mivel sok diák még mindig nem rendelkezik internet-hozzáféréssel vagy az otthoni tanuláshoz szükséges egyéb előfeltételekkel, különösen a marginalizált roma közösségekben. A minőségi és inkluzív oktatáshoz való egyenlő hozzáférés továbbra is kihívást jelent, mivel az alapkészségek szintjét és a diákok általános teljesítményét erősen befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük. Jelentős teljesítménybeli különbségek vannak az iskolák és a régiók között, ami az oktatásból és képzésből lemorzsolódók magas arányában is tükröződik, különösen Kelet-Szlovákiában. A tanári szakma vonzereje és a tanári alapképzés minősége továbbra is alacsony. Emellett a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban részt vevő gyermekek – különösen a három év alatti gyermekek – nemzeti beiratkozási aránya a legalacsonyabb az EU-ban, ami további negatív hatást gyakorol az oktatási eredményekre.

               (21)A Covid19-válság Szlovákia számára sürgős prioritássá tette a vállalkozásoknak és különösen a kkv-knak nyújtandó likviditási támogatás célzott kölcsönök és garanciák révén történő gyors bevezetését, kihasználva a gazdaság támogatására nyújtott állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes keretrendszer által biztosított új rugalmasságot, és átcsoportosítva a kohéziós alapokat. Az alacsony kamatlábakkal és hosszú lejárattal kombinált megfelelő kockázati garanciák segíthetik a közvetítők általi gyors hitelkihelyezést és a vállalkozások általi igénybevételt. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. Az adók és társadalombiztosítási járulékok halasztott fizetésének lehetővé tétele tovább enyhítheti a kkv-k és az önfoglalkoztatók rövid távú likviditási korlátait. Az adókikerülés elleni küzdelem és az adózási fegyelem javítása – az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása és a tisztességes versenyfeltételek előmozdítása, valamint a gazdasági fellendülés elősegítése érdekében – középtávon továbbra is prioritást jelent Szlovákia számára. A kkv-k pénzforgalmi mérlegének javítása érdekében utasítani kell a hatóságokat (minden szinten) és a vállalkozásokat, hogy gyorsítsák fel a beszállítóik felé történő kifizetéseket.

               (22)A kedvező üzleti környezet előmozdítása és a közszolgáltatások minőségének javítása kulcsfontosságú a fellendülés és a támogatóbb beruházási környezet megteremtése szempontjából. A helyreállítási intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében fontos a szükségtelen adminisztratív terhek csökkentése és az eljárások egyszerűsítése, többek között a vállalkozások számára létrehozott „egyablakos ügyintézés” hatékony alkalmazása révén. Szlovákia közintézményeinek és közigazgatásának általános hatékonysága továbbra is alacsony, további digitalizációval, a digitális infrastruktúra jobb koordinációjával és tervezésével, valamint szoftverfejlesztéssel azonban van lehetőség az előrelépésre. További reformok révén kell javítani a szakpolitikai döntéshozatal koordinációját, a jogi aktusok szövegezését, valamint a közszolgálat és az emberierőforrás-menedzsment teljesítményét. A gazdaság ellenálló képességének erősítése érdekében Szlovákia számára előnyös lenne a vállalkozások – különösen a kkv-k – innovációs kapacitásának növelése a kutatási és innovációs ökoszisztéma széttagolt irányításának kezelése révén. A vállalkozások, a kutatás, a tudományos élet és a közszféra közötti jobb együttműködés elősegítheti a tudás és a készségek megosztását, és segítheti a vállalkozásokat új munka- és termelési képességek kialakításában.

               (23)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Ahhoz, hogy a kevésbé fejlett régiók felzárkózhassanak és tudásalapúbbá, versenyképesebbé és termelékenyebbé válhassanak, több stratégiai beruházásra van szükség Szlovákiában, különösen az infrastruktúra – többek között a digitális és más kulcsfontosságú szolgáltatások –, valamint a közlekedési hálózatok fejlesztése érdekében. A Covid19-járvány rávilágított a digitális infrastruktúra már meglévő hiányosságaira. A széles sávú lefedettség és az átviteli sebesség növelése egyenlőbb és jobb internet-hozzáférést tesz lehetővé. Szlovákia oktatási rendszerének és munkaerőpiacának megerősítése céljából erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a lakosságot a gazdaság és a társadalom változó igényeinek jobban megfelelő készségekkel vértezzék fel; ennek eszköze többek között az egész életen át tartó tanulás, a vállalkozások és az oktatás közötti szorosabb együttműködés biztosítása minden szinten, valamint a képzési és átképzési programok jobb összekapcsolása a jelenlegi és jövőbeli munkaerőpiaci igényekkel.

               (24)A gazdasági növekedés helyreállításához az elkövetkező években szakpolitikai erőfeszítésekre és célzott beruházásokra lesz szükség annak érdekében, hogy Szlovákia megragadhassa a fenntarthatóbb és magasabb hozzáadott értéket képviselő gazdaság létrehozásának lehetőségeit. Ezeknek az erőfeszítéseknek figyelembe kell venniük a regionális különbségeket. A Szlovákia nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervében meghatározott további erőfeszítések kiemelt területei közé tartozik az ipar energiaintenzitásának csökkentése, az energiahatékonysági megoldások támogatása (különösen a háztartások számára), valamint a megújuló energiába való beruházás. A támogatóbb szabályozási környezet hozzájárulhatna ahhoz, hogy az energiaellátásban nőjön a megújuló energiaforrások részaránya. Szlovákia számára előnyös lenne a felső-nyitrai bányavidék átalakítására irányuló cselekvési terv végrehajtásának felgyorsítása, a forrásoknak az egész régióra kiterjedő megoldások felé történő átirányítása, valamint a szénhasználat fokozatos megszüntetésének előmozdítására kínálkozó lehetőség kihasználása. A szilárd tüzelőanyagok elégetése és a közlekedésből származó növekvő kibocsátások által okozott légszennyezés csökkentése, a hulladékgazdálkodási rendszer innovatív hulladékgyűjtési és -kezelési megoldásokkal való javítása, az ivóvíz- és szennyvízhálózatok kiépítése az egészségügyi problémák kezelése érdekében, az intelligens hálózatokkal kapcsolatos projektek támogatása, valamint az ipar klímasemleges és körforgásos gazdaság felé való elmozdulása segíthet Szlovákiának a fenntartható gazdasági növekedés pályájára állni. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Szlovákiában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés
                  8
                D. mellékletében ismertetett területeken. Így Szlovákia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (25)A nemzetközi szervezett bűnözés új tendenciái – többek között a jogi személyekkel pénzmosási célból történő visszaélés – mindinkább szükségessé teszik, hogy Szlovákia a gazdasági bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében továbbfejlessze a pénzmosás elleni keretrendszerét. A kockázatnak való kitettséggel kapcsolatos ismeretek továbbra is hiányosak annak ellenére, hogy a kormány ambiciózus terveket dolgozott ki a pénzmosás megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának megerősítésére. A korlátozott emberi erőforrások és a hiányos képzés akadályozza a vállalatalapításban részt vevő szakemberek fölötti hatékony felügyelet gyakorlását. A kormányzati cselekvési terv keretében tett lépések még nem biztosították a pénzmosási bűncselekmények hatékony azonosításához és büntetőeljárás alá vonásához, valamint a vagyoni eszközök elkobzásához szükséges eszközöket.

               (26)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (27)Szlovákiának folytatnia kell az igazságszolgáltatási rendszerének általános integritásával kapcsolatos konkrét aggályok kezelésére vonatkozó kötelezettségvállalásának teljesítését, mivel ezek alááshatják a rendszer hatékony működésébe vetett bizalmat. Szlovákiában továbbra is korlátozott az előrelépés a korrupció elleni küzdelmet célzó reformok végrehajtása terén. Számos, a megelőzéssel kapcsolatos reform elfogadása vagy végrehajtása még mindig függőben van, ideértve a lobbizásra, az ajándékokra, az összeférhetetlenségre és a döntéshozatalban harmadik felekkel fenntartott kapcsolatokra, valamint a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szabályokat. Bár a bűnügyi statisztikák ingadozást mutatnak, a magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos, vizsgálat tárgyát képező ügyek száma továbbra is alacsony, miközben a jogi személyek szankcionálására irányuló erőfeszítések némi hatást mutatnak.

               (28)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Szlovákia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (29)A gazdasági és monetáris unió gazdaságai közötti szoros koordináció kulcsfontosságú a Covid19 okozta gazdasági válságból való gyors kilábaláshoz. Szlovákiának mint az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak – figyelembe véve az eurócsoport politikai iránymutatását – biztosítania kell, hogy szakpolitikái továbbra is igazodjanak az euróövezetre vonatkozó ajánlásokhoz, és összhangban álljanak a többi euróövezeti tagállaméval.

               (30)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte a szlovák gazdaságpolitikát, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi stabilitási programot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (31)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi stabilitási programot, és véleményét
                  9
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Erősítse meg egészségügyi rendszerének ellenálló képességét az egészségügyi munkaerő, a kritikus fontosságú gyógyászati termékek és az infrastruktúra területén. Javítsa az alapellátást és az ellátás különböző típusai közötti koordinációt.

               2.Biztosítson mindenki számára megfelelő jövedelempótlást, valamint hozzáférést a szociális védelemhez és az alapvető szolgáltatásokhoz. Erősítse a digitális készségeket. Biztosítson egyenlő hozzáférést a minőségi oktatáshoz.

               3.Hajtsa végre hatékonyan a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedéseket. Szüntesse meg a digitális infrastruktúra hiányosságait. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Összpontosítsa a beruházásokat a zöld és digitális átállásra, különösen a tiszta és hatékony energia- és erőforrás-termelésre és -felhasználásra, a fenntartható tömegközlekedésre és a hulladékgazdálkodásra.

               4.Biztosítsa a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletét és végrehajtását. A koordináció és a szakpolitikai döntéshozatal javítása révén biztosítson kedvező üzleti környezet és minőségi közszolgáltatásokat. Kezelje az igazságszolgáltatási rendszer integritásával kapcsolatos aggályokat.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok Covid19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (7)

                        A nettó elsődleges államháztartási kiadás a teljes államháztartási kiadás, a következők kivételével: kamatkiadások, az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, valamint az álláskeresési járadékokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásai. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.20.
            COM(2020) 527 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Svédország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2020. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Svédország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Svédország 2020. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)A Svédországra vonatkozó 2020. évi országjelentést
                  3
                2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások
                  4
                és az előző években Svédországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Nevezetesen, a túlértékelt lakásárak a háztartások adósságállományának folyamatos növekedésével társulva a rendezetlen korrekció kockázatával járnak. Ez hátrányosan érintheti a gazdaságot, és potenciálisan a bankszektort is. A bankszektort érő negatív hatások a rendszerszintű pénzügyi összekapcsolódások miatt a szomszédos országokra is továbbgyűrűzhetnek. Az elmúlt években hoztak néhány intézkedést az egyensúlyhiány kezelésére. Az intézkedéseknek azonban eddig csak korlátozott hatásuk volt. A kulcsfontosságú szakpolitikai hiányosságok továbbra is fennállnak, különösen a hitelből finanszírozott lakásvásárlás adóügyi ösztönzése, valamint a lakáskínálat és a bérleti piac működése terén.

               (3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében
                  5
                a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

               (4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

               (5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról
                  6
               . Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

               (6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

               (7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, a szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

               (8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket
                  7
               , hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Svédországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

               (9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik a régiókat, és mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmusra és a személyes kiskereskedelemre támaszkodó régiókat sújtják. Ez a Svédországon belüli regionális és területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a nagyvárosok és az ország többi része, valamint a városi és a vidéki területek közötti egyenlőtlenségek lassú növekedésének már megfigyelhető trendjét. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

               (10)Svédország 2020. április 27-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. április 28-án 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (11)Svédország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

               (12)A kormány 2020. évi konvergenciaprogramja szerint az államháztartási egyenleg 2020-ban a GDP 3,8 %-át kitevő hiányra romlik a 2019-ben a GDP 0,4 %-át kitevő többletről. A hiány 2021-ben várhatóan a GDP 1,4 %-ára csökken, majd 2023-ra 1,5 %-os többlet keletkezik. A GDP-arányos államadósság 2019-ben a GDP 35 %-ára csökkent, ezt követően 2020-ban várhatóan 40 %-ra emelkedik a 2020. évi konvergenciaprogram szerint. A makrogazdasági és a költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos nagy fokú bizonytalanság övezi.

               (13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Svédország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,4 %-át teszik ki. Az intézkedések a következők: az egészségügyi ellátási szolgáltatások erősítése (a GDP 0,1 %-a), a nehéz helyzetbe jutott ágazatoknak nyújtott sürgősségi segély (a GDP 1,6 %-a), valamint munkaerőpiaci és szociálpolitikai intézkedések (a GDP 0,2 %-a). Svédország továbbá közvetlen költségvetési hatással nem járó olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A konvergenciaprogram szerint az említett intézkedések közé tartozik elsősorban az adóhalasztás (a GDP legfeljebb 6,9 %-áig), valamint a különböző hitelgaranciák és a kibővített hitelkeretek, melyek a GDP közel 4,7 %-át teszik ki. Összességében a Svédország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az említett intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

               (14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Svédország költségvetési egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP –5,6 %-át, és 2021-ben a GDP –2,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta 2020-ban és 2021-ben várhatóan a GDP 60 %-a alatt marad.

               (15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Svédország 2020-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték túllépését tervezi. Az elemzés arra utal, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

               (16)Svédország gazdasága eddig soha nem látott mértékben lassult le a Covid19-világjárvány kitörése következtében. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 9,7 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 9,3 %-ra csökken. A lakossági fogyasztás várhatóan jelentősen romlani fog, különösen az olyan érzékeny fogyasztási kategóriák esetében, mint a közlekedés, az éttermek és a szálláshelyek. A bruttó állóeszköz-felhalmozás várhatóan még nagyobb mértékben fog visszaesni a fogyasztáshoz képest, ami nagyrészt a helyreállítás ütemével kapcsolatos bizonytalanságnak tudható be. A svéd hatóságok hamar intézkedéseket hoztak és a világjárvány terjedésével folyamatosan bővítették a szakpolitikai intézkedéseket. Az intézkedések az egészségügyi ellátásra és a gazdasági visszaesés kezelésére irányultak. Az egészségügyi ellátással kapcsolatos intézkedések közé tartozik a központi kormányzat által a Covid19-járvány összes többletköltségének fedezésére nyújtott gazdasági támogatás, melyből az egészségügyi rendszerért felelős regionális és helyi hatóságok részesülnek. A gazdasági téren a kormány intézkedések széles körét hozta meg a vállalati szektor költségeinek csökkentésére (rövid távú elbocsátások, táppénzköltségek, a munkáltatói társadalombiztosítási járulékok felfüggesztése, hitelgaranciák és bérletidíj-csökkentések) és a vállalatok likviditásának biztosítására (adófizetések – így például a héafizetések – elhalasztása). A Riksbank továbbá úgy döntött, hogy banki közvetítéssel hiteleket nyújt a vállalatoknak, továbbá államkötvényeket és önkormányzati kötvényeket, jelzáloggal fedezett kötvényeket, valamint a svéd nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott kötvényeket és értékpapírokat vásárol. Az említett intézkedések tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A Riksbank emellett számos devizaswap-megállapodást kötött más központi bankokkal, hogy biztosítsa a fő valuták rendelkezésre állását a pénzügyi szektor számára. Bővítették a szociálpolitikai és a munkaerőpiaci intézkedéseket azáltal, hogy megemelték a munkanélküli és a betegségi ellátásokat, csökkentették a munkanélküliségi rendszer hozzáférési követelményeit, és aktív munkaerőpiaci és oktatási intézkedéseket (zöld munkahely, az „Állások az újrakezdéshez” program meghosszabbítása, nyári kurzusok, hallgatói létszám növelése a felsőoktatásban) vezettek be.

               (17)Svédország Covid19-járványra adott rövid távú szakpolitikai válasza a megfelelő erőforrások és kapacitáspufferek biztosítására, valamint az egészségügyi dolgozók szerepeinek és felelősségeinek járványhoz való hozzáigazítására épül. Várható, hogy az említett válaszlépések középtávon az ellátásokhoz kellő időben hozzáférést biztosító és földrajzilag kiegyensúlyozott egészségügyi ellátást és az egészségügyi dolgozóknak a különböző területekre (például a járóbeteg- és fekvőbeteg-szakellátásba) történő megfelelő elosztását fogják eredményezni, és elősegítik a strukturális hiányok elkerülését az orvosi személyzet létszámában. Svédország erős kutatási és innovációs ágazatának tudományvezérelt intézkedésekbe való bevonása hozzájárulhat az oltóanyagok, kezelések és diagnosztika fejlesztéséhez, és a kutatási eredmények népegészségügyi szakpolitikába való beépítéséhez.

               (18)A készségek, különösen a digitális készségek rendelkezésre állásának támogatása hozzájárulhat a magasabb termelékenységnövekedés fenntartásához a csúcstechnológiai ágazatokban zajló kutatás és innováció révén, és elősegítheti Svédország ambiciózus éghajlat-politikai és energetikai célkitűzéseinek elérését, melyek a nemzeti energia- és klímatervében szerepelnek. Beruházásokra van szükség a válság migráns és nem migráns hátterű tanulók tanulmányi eredményei közötti különbségekre gyakorolt hatásának csökkentéséhez is. A minőségi munkaerő jelentősen hozzájárult a munkatermelékenység-növekedéshez, de ez a hozzájárulás szinte leállt a Covid19-válság előtt. Szükséges lesz az olyan csoportok – mint pl. a nem uniós migránsok és a fogyatékkal élők – munkaerőpiaci bevonása is, amelyek potenciálját a válság előtt nem aknázták ki teljes mértékben. A szakemberhiány különösen hangsúlyos az oktatásban, az egészségügyi ellátásban, a szociális ellátásban, az információs és kommunikációs technológiák terén, az iparban és az építőiparban.

               (19)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A digitális és a mikroelektronikai ágazatban a munkáltatók több mint 50 %-a számol be a növekedést érintő szakemberhiányról. A termelékenység javításának szükséges feltétele, hogy fenntartsák a kutatásba irányuló közfinanszírozás magas arányát. A munkatermelékenység növekedésének helyreállítása érdekében szükség van a tőkeintenzitás növelésére, valamint a csúcstechnológiai és az innovatív ágazatokba történő beruházások bővítésére is. Az új digitális technológiák kis- és középvállalkozások körében való elterjesztése segíteni fogja a termelékenység növelését. A válság rámutatott a digitális infrastruktúra fontosságára, és arra, hogy mindenhol, ahol emberek élnek és dolgoznak, elérhetővé kell tenni a gyors és stabil hálózati kapcsolatot. Fontos szerepet játszik majd a 700 MHz-es mobil széles sávú rendszer kiterjesztése, csakúgy, mint a helyhez kötött szélessáv kiépítéséhez nyújtható pénzügyi támogatás. A közeljövőben lefolytatandó 5G-s frekvenciaárverés további impulzust nyújt a svéd gazdaság digitalizálásához. A klímasemleges társadalom 2045-ig történő megvalósításában meghatározott éghajlat-politikai célkitűzés eléréséhez a kutatásra és az innovációra irányuló beruházásokra is szükség van, melyek újszerű, versenyképes megoldásokat fejlesztenek és valósítanak meg a dekarbonizációhoz, továbbá a koordinált szociális és szakpolitikai intézkedésekhez. A közlekedés az a kiemelt terület, amelyen Svédország üvegházhatásúgáz-kibocsátását csökkenteni kell. A politikai napirenden szerepel a flotta átfogó és viszonylag gyors lecserélése alacsony kibocsátású járművekre. A vasúti infrastruktúrát célzó tervezett beruházások fontos szerepet játszanak a modális váltás előmozdításában és segítik Svédországot ambiciózus éghajlat-politikai célkitűzésének megvalósításában. A közlekedés és az ipar villamosítása jelentős beruházásokat tesz szükségessé a villamosenergia-termelés és -elosztás terén. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Svédországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés
                  8
                D. mellékletében ismertetett területeken. Így Svédország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

               (20)A pénzmosás gyanújával kapcsolatban folyamatosan felmerülő vádak károsították a svéd bankok hírnevét, a pénzmosás megelőzése továbbra is prioritást jelent Svédország számára. A kockázatalapú megközelítést alkalmazó hatékony felügyelethez több erőforrásra és megfelelő eljárásokra van szükség. Svédország elismerte, hogy több erőforrásra van szükség a felügyelet megfelelő gyakorlásához és a vizsgálatok lefolytatásához, és megerősítette a pénzügyi felügyeleti hatóságának kapacitását. Azonban a hatóság kapacitása még mindig túl kicsi a svéd pénzügyi szektor méretéhez képest. Még mindig vannak kihívások és a kockázatalapú megközelítést teljes mértékben végre kell hajtani.

               (21)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

               (22)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Svédország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

               (23)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Svédország gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Svédországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Svédország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (24)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot és véleményét
                  9
                különösen a lenti 1. ajánlás tükrözi.

               (25)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi konvergenciaprogramot. A jelen ajánlások figyelembe veszik a világjárvány elleni küzdelem szükségességét és előmozdítják a gazdasági helyreállítást, ami az első szükséges lépés ahhoz, hogy lehetővé váljon az egyensúlyhiány kiigazítása. Miután az ajánlások fókuszába a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelése és a gazdaság helyreállításának előmozdítása került, a jelen ajánlások közül egyik sem irányul közvetlenül a Bizottság által az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerint azonosított egyensúlyhiányok kezelésére,

               AJÁNLJA, hogy Svédország 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Biztosítsa az egészségügyi rendszer ellenálló képességét, többek között a kritikus orvosi eszközökkel való megfelelő ellátás, az infrastruktúra és a munkaerő biztosítása révén.

               2.Mozdítsa elő az innovációt és támogassa az oktatást és a készségfejlesztést. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a csúcstechnológiai és az innovatív ágazatokat, az 5G-hálózatokat és a fenntartható közlekedést.

               3.Javítsa a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyelet hatékonyságát és erősítse meg a pénzmosás elleni keretét.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (4)

                        HL C 301., 2019.9.5., 117. o.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.) és az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

                     (8)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (9)

                        Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.