               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 503 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            a Cseh Köztársaság 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2017. évi konvergenciaprogramját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               a Cseh Köztársaság 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi a Cseh Köztársaság 2017. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9-10-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  5
               , amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)2017. február 22-én közzétették a Cseh Köztársaságra vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  6
               , amely értékelte a Cseh Köztársaság által tett előrelépéseket a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése és az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedések, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Cseh Köztársaságban nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány.

               (3)A Cseh Köztársaság 2017. április 25-én benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját, majd 2017. április 28-án 2017. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó szabályozásnak
                  7
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról
                  8
               .

               (5)A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi konvergencia programjában a kormány az államháztartás tekintetében költségvetési többletet tervez a 2016–2020 közötti időszakra. A középtávú költségvetési cél – a GDP 1,0 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak egésze során biztonsággal teljesül. A konvergencia program szerint a GDP-arányos államadósság 2020-ig várhatóan fokozatosan 32.7 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Bár a kitűzött költségvetési célok elérését fenyegető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, 2016-ban az állami beruházások csökkenéséhez kapcsolódó – az uniós ciklus finanszírozási ciklus kezdetéhez kapcsolódóan – maga után vonhatja a közberuházások vártnál erősebb visszaesését 2017-ben. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2017-ben a GDP 0 %-ának, 2018-ban pedig a GDP -0,2 %-ának fog megfelelni, ami a középtávú költségvetési célt meghaladó mértéket jelent. Összességében a Tanács véleménye szerint Cseh Köztársaság várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek 2017-ben és 2018-ban.

               (6)Hosszú távon a költségvetés fenntarthatóságával kapcsolatban továbbra is közepes kockázatok állnak fenn a Cseh Köztársaság esetében. Ezek elsősorban a korral kapcsolatos – főleg az egészségügyi és a nyugdíjak terén is felmerülő – közkiadások becsült hatásaiból származnak. Az egészségügyi kiadások hosszú távon várható emelkedése aggodalomra ad okot, mind az egészségügyi rendszer irányítása, mind a költséghatékonysága  tekintetében, amely jelentős mértékben támaszkodik a drágább fekvőbeteg ellátásra. Egyes intézkedések jelenleg a végrehajtás különféle fázisaiban tartanak, de kézzelfogható eredményekkel még nem jártak. A nyugdíjrendszer módosítását célzó, a közelmúltban elfogadott vagy tervezett intézkedések végrehajtásuk esetén hosszú távon káros hatással lehetnének az államháztartásra. Először a parlament elfogadott egy olyan jogszabályt, amely felhatalmazta a kormányt a nyugdíjindexálási mechanizmus rugalmasabb kiigazítására. A parlament azon javaslatokat is tárgyalja, amelyek 65 évben szabnák meg a törvényi nyugdíjkorhatár felső határát, és létrehoznák a nyugdíjkorhatár rendszeres felülvizsgálati rendszerét. Jelenleg folyamatban van további olyan javaslatok tárgyalása, mint a nagyvonalúbb nyugdíjindexálási képlet és a gyermekek számától függő differenciált társadalombiztosítási ráták.

               (7)A költségvetési felelősségről szóló törvény, amelyet a parlament 2017 januárjában fogadott el, a cseh költségvetési keretrendszer főbb hiányosságait kívánja orvosolni, mivel az egy közelmúltbeli értékelés szerint az egyik leggyengébb az EU-ban. Ennek ellenére eddig még nem került sor a szabályok végrehajtását felügyelő független költségvetési tanács kinevezésére. Ezenkívül az újonnan bevezetett intézkedések végrehajtása döntő fontosságú lesz a hatékony és stabil költségvetési keretrendszer kialakításához.

               (8)A Cseh Köztársaság kihívásokkal néz szembe a korrupció megelőzése terén, valamint elégtelenségek mutatkoznak a közbeszerzésekben. Noha a kormány korrupció elleni programjából egyes intézkedéseket végrehajtottak, más reformok pedig folyamatban vannak, a gyakorlatban nem emelnek vádat szisztematikusan a korrupciós ügyekben. Általánosságban elmondható, hogy a cseh közbeszerzési gyakorlat továbbra se kellően versengő, amit az egyetlen ajánlattevős eljárások és a szerződések közvetlen odaítélésének magas száma is tükröz, különösen az informatikai ágazatban. A nem megfelelő képzési támogatás, valamint az összesített beszerzési struktúrák és kompetenciaközpontok hiánya akadályozza a szakmaiságot és megnehezíti a jó ár-érték arány elérését a közbeszerzések során. E tekintetben a minőség odaítélési szempontként való alkalmazásának nagyon alacsony mértéke továbbra is szisztematikusnak tekinthető. Az e-közbeszerzésekre való átállást továbbra is jelentős kihívások nehezítik. Ezek közé tartozik az állami tulajdonú e-közbeszerzési platform, a Nemzeti Elektronikus Eszköz fejlesztésének, valamint a cseh e-közbeszerzési piacon már aktív magánszolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó jogi keret tisztázásának szükségessége.

               (9)A Cseh Köztársaságban az üzleti környezetet jelentős szabályozási terhek és számos adminisztratív akadály rontja, különösen az engedélyezési eljárások és az adófizetés terén. 2016 szeptemberében a kormány bemutatta az építkezési törvény és a kapcsolódó jogszabályok módosítási tervezetét, amelynek célja a környezeti hatásvizsgálat integrálása révén az építési engedélyek kiadási eljárásának felgyorsítása és egyszerűsítése volt. A tervezet jelenleg parlamenti vizsgálat alatt áll. A vállalkozások adószabályok betartásával kapcsolatos költségei továbbra is az uniós átlag fölött vannak. A hiányosságok közé tartozik az adózásról szóló törvény gyakori módosítása is. Az adójogszabályoknak való meg nem felelés kezelése továbbra is prioritás a cseh hatóságok számára, ugyanakkor nem kap megfelelő hangsúlyt az egyszerűsítés. A jövedelemadóról szóló, még be nem mutatott törvény célja az adótörvény egyszerűsítése, de a tervezet még nem áll rendelkezésre.

               (10)Az e-kormányzási szolgáltatások használata a Cseh Köztársaságban az egyik legalacsonyabb az EU-ban, de emelkedett 2015 óta. A cseh hatóságok lépéseket tettek annak érdekében, hogy javítsák az e-kormányzati szolgáltatások elérhetőségét, de ezek közül sok még mindig folyamatban van, és egyes intézkedéseket még nem indítottak el. A szolgáltatások kiépítéséért való felelősség több minisztérium között oszlik meg és az érdekelt felek korlátozott ágazatközi együttműködést tapasztalnak.

               (11)A K+F intenzitás jelentősen nőtt az utóbbi években, de ehhez nem társul a K+F eredmények minőségének hasonló javulása. A K+F rendszer irányításának reformja folyamatban van, de nem fejeződött be teljes mértékben. A kormány 2017 februárjában elfogadott egy új értékelési módszert (Metodika 17+), amelynek célja az alap- és alkalmazott kutatások finanszírozásának felosztásához kapcsolódó mechanizmusok megerősítése. Számos intézkedést hoztak annak érdekében, hogy a cseh innovációs platformok strukturáló hatására építve megerősítsék az egyetemek és a vállalkozások közötti kapcsolatokat.

               (12)Az oktatási eredmények általánosságban jók, ám az alapkészségek romlottak. A teljesítményt erősen befolyásolja a tanulók társadalmi-gazdasági háttere. A hátrányos helyzetű csoportok, különösen a roma közösség gyenge oktatási mutatói egyértelműen aggodalomra adnak okot. A becslések szerint a roma gyerekek közül nagyon sokan válnak korai iskolaelhagyóvá. Sok, az inkluzív oktatás előmozdítását célzó jogalkotási és igazgatási intézkedést fogadtak el, és kezdődött meg végrehajtásuk. A tervek szerint ezek hozzá fognak járulni a roma és nem roma gyermekek iskolázottsága és iskolai teljesítménye terén mutatkozó eltérések csökkentéséhez. A parlament 2016 márciusában elfogadta az oktatási törvény módosításait, kiterjesztve a kötelező oktatást az iskola előtti nevelés utolsó évére és biztosítva, hogy a fiatalabb gyerekek jogosultak legyenek óvodai férőhelyre. Mindazonáltal az oktatási rendszerben fennálló egyenlőtlenségek akadályozzák a humántőke minőségének javítását és lerontják a későbbi élet során a munkaerőpiaci eredményeket. A szigorúbb követelmények a tanárképzés terén és a tanárok elöregedése azzal jár, hogy a tanári hivatás vonzóbbá tétele továbbra is kihívást jelent. Ez részben a viszonylag alacsony béreknek tudható be, noha ezek az elmúlt években nőttek. Több halasztás után a kormány végül elfogadta a tanárok és a pedagógiai személyzet új karrierrendszerét, melynek célja a szakma vonzerejének növelése. Az uniós alapokból származó jelentős támogatás segítségével folyamatban van a tanárok folyamatos szakmai fejlődési lehetőségeinek kialakítása, különösen vegyes csoportok tanításához és inkluzív oktatáshoz kapcsolódó szakmai fejlesztési tevékenységek. A parlament 2016 januárjában elfogadta a felsőoktatási reformot, melynek eredményeit nyomon kell követni. Tervezik a felsőoktatási intézmények finanszírozási rendszerének reformját is.

               (13)A munkanélküliségi ráta a Cseh Köztársaságban továbbra is csökken. A nehezülő munkaerőpiaci feltételek megnehezítik a munkáltatók számára munkavállalók toborzását. Még mindig maradt mozgástér a hiányok orvoslására az alulreprezentált csoportok, mint a kisgyermekes nők, az alacsony iskolai végzettségű munkavállalók és a roma közösség tagjainak mozgósítása révén. Az állami foglalkoztatási szolgálat bevonási és aktiválási képességeinek növelése megfelelő és jól irányzott aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel és személyre szabott szolgáltatásokkal kiegészülve hozzájárulnának a kiaknázatlan csoportok részvételének növeléséhez. A kisgyermekes nők munkaerőpiaci részvételét hátráltatja a megfizethető és minőségi gyermekgondozási szolgáltatások – különösen a legfeljebb három éves gyermekek esetében –folytatódó hiánya, a hosszú szülői szabadság lehetősége, a rugalmas munkaidő-megoldások korlátozott használata mindkét szülő esetében, és az, hogy az apák kevéssé használják ki a szülői szabadságokat. Az elmúlt években történt néhány intézkedés e hiányosság orvoslása érdekében. Azonban az alacsony képzettséggel rendelkező munkavállalók munkaerőpiaci eredményei érezhetően rosszabbak a többi csoporténál. A parlament jelenleg tárgyalja a szociális lakhatásról szóló jogszabályi keretet, amely várhatóan rendelkezni fog a nemzeti standardokról és a célcsoportokról.

               (14)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években a Cseh Köztársaságnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (15)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy a Cseh Köztársaság várhatóan megfelel majd a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

               AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Biztosítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, tekintettel a népesség elöregedésére. Növelje a közkiadások hatékonyságát, nevezetesen a korrupció és a nem hatékony közbeszerzési gyakorlatok elleni küzdelem révén.

               2.Bontsa le a növekedés előtt álló akadályokat, különösen az építési engedélyek kiadására irányuló eljárások egyszerűsítése és a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek további csökkentése révén, a legfontosabb e-kormányzati szolgáltatások kiterjesztésével, a K+F minőségének javításával és az alulreprezentált csoportok foglalkoztatásának támogatásával.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 és P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.)

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.18.
            COM(2016) 344 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Szlovénia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Szlovénia 2016. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Szlovénia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Szlovénia 2016. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2016. március 17–18-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2015. november 26-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság szintén ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást fogadott el
                  7
               . Az ajánlást az Európai Tanács 2016. február 18–19-én jóváhagyta, majd a Tanács 2016. március 8-án elfogadta. Szlovéniának, amelynek pénzneme az euró, a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kapcsolódási pontokra figyelemmel gondoskodnia kell az ajánlás teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról.

               (2)2016. február 26-án közzétették a Szlovéniára vonatkozó 2016. évi országjelentést
                  8
               . Az országjelentésben a Bizottság értékelte a Szlovénia által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. március 8-án a Bizottság bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit
                  9
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A bankszektor gyengeségei, a vállalatok adósságállománya, a beruházások hiánya és a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok sebezhetővé teszik az országot, és megoldásra várnak. Helyreállt a szlovén bankszektorba vetett bizalom. Ennek ellenére a hitelállomány továbbra sem bővül, és a nemteljesítő hitelek szintje továbbra is viszonylag magas. Alapvető fontosságú, hogy Szlovénia kezelje azokat a kockázatokat, amelyek az egészségügyi ellátására és nyugdíjrendszereire nehezedő fokozódó nyomás miatt veszélyeztetik a költségvetési fenntarthatóságot, és csökkentse a megnövekedett államadósságot. A beruházások előtt álló akadályok további csökkentésére van szükség, mindenekelőtt a közigazgatás területén. Fokozottabban be kell vonni a szociális partnereket a strukturális reformok szakpolitikai tervezésébe és végrehajtásába, különösen a nyugdíjakkal, az egészségüggyel, a tartós ápolással-gondozással és a munkaerőpiaccal kapcsolatos szakpolitikák esetében.

               (3)Szlovénia 2016. április 15-én benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban
                  10
                a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

               (5)Szlovénia 2016. évi stabilitási programja szerint a menekültek rendkívüli mértékű beáramlásának költségvetési hatása jelentős, és a program megfelelő bizonyítékkal szolgál ezeknek a költségvetési többletköltségeknek a köréről és jellegéről. A Bizottság szerint a figyelembe vehető többletkiadások 2015-ben a GDP 0,06 %-át tették ki, míg a jelenlegi becslések szerint 2016-ban a GDP 0,07 %-os mértékének felelnek meg. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdésének rendelkezései lehetőséget adnak ezeknek a többletkiadásoknak a figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása kivételes esemény, jelentős hatással van a szlovén államháztartásra, és a fenntarthatóságot nem veszélyeztetné a középtávú költségvetési cél elérése érdekében tett kiigazítástól való átmeneti eltérés. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazható 2015-re, mivel akkor Szlovénia túlzott hiány esetén követendő eljárás alatt állt; a 2016-ra – ideértve a figyelembe vehető összegekre – vonatkozó végleges értékelésre a szlovén hatóságok által benyújtott tényleges adatok alapján 2017 tavaszán kerül sor.

               (6)[A túlzotthiány-eljárás megszüntetését követően Szlovénia a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van.] 2016. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartási egyenleg fokozatos, a 2016-os 2,2 %-os mértékről 2019-ben a GDP 0,4 %-át elérő javulásával számol. A középtávú költségvetési célt – a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit nem teljesítő, strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetést – a tervek szerint a programidőszakon túl, 2020-ban sikerül elérni. Ugyanakkor az újraszámított strukturális egyenleg a GDP 1,2 %-át kitevő strukturális hiányt mutat 2019-re. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság mértéke várhatóan 2016-ban 80,2 %-ra esik vissza, majd 2019-ben tovább csökken 73,8 %-ra. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. Ugyanakkor a 2017-től kezdődően kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint Szlovéniában a kibocsátási rés a becslések szerint a GDP 1,8 %-át, a potenciális növekedés az előrejelzések szerint a GDP 1,1 %-át, a reál-GDP-növekedés pedig a GDP 2,3 %-át teszi ki 2017-ben. Ezek alapján úgy értékelhető, hogy Szlovéniában kedvező lesz a helyzet 2017-ben, és a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális kiigazításra lesz szüksége. Ugyanakkor a munkaerőpiac sajátos helyzete, a 2008–2013 között végbement különösen nagy gazdasági recesszió és a megvalósulás alatt álló strukturális reformok miatt Szlovénia konkrét esetében jelentős mértékű bizonytalanság övezi a potenciális növekedés és a kibocsátási rés számítását. A kibocsátási rés egy hosszabb időtávra szóló, a becslési módszer folyamatban lévő felülvizsgálatát tükröző alternatív becslései visszafogottabb helyzetet feltételeznek a szlovén kibocsátási rést illetően, ami alapján korai lenne arra következetni, hogy a szlovén gazdaságban 2017-ben kedvező lesz a helyzet. Következésképpen a jelenlegi helyzetben megfelelőbbnek tűnik a rendes időkben fennálló feltételekkel összhangban álló strukturális kiigazítást előírni 2017-re. Fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia 2016-ban valamelyest, míg – változatlan politika mellett – 2017-ben jelentősen el fog térni a középtávú költségvetési cél eléréséhez ajánlott kiigazítástól. A 2016-ra vonatkozó következtetés akkor sem változna, ha a menekültek rendkívüli mértékű beáramlásának költségvetési hatása nem képezné az értékelés részét. Az előrejelzések szerint Szlovénia 2016-ban meg fog felelni, míg 2017-ben nagyjából meg fog felelni az átmeneti adósságszabálynak. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Szlovénia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ezért további intézkedésekre lesz szükség a megfelelés biztosításához 2016-ban és 2017-ben.

               (7)2015 júliusában a parlament elfogadta a költségvetési szabályozási törvényt. Ennek ellenére eddig még nem került sor a szabályok végrehajtását felügyelő független költségvetési tanács kinevezésére. Ezenkívül továbbra is várat magára az államháztartási törvénynek a költségvetési szabályozási törvény teljes körű működőképessé tételéhez szükséges és a többéves költségvetés-tervezési megközelítés jogszabályi alapokra helyezésére irányuló felülvizsgálatának végrehajtása.

               (8)Az államadósság magas, a GDP 60 %-át jóval meghaladó szintje Szlovéniát sebezhetővé teszi a nominális növekedést és kamatlábsokkokat illetően. Emellett Szlovénia esetében a népességelöregedés a legtöbb tagállamhoz képest gyorsabb ütemben zajlik. Szlovéniának jelentős kockázatokkal kell szembenéznie az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően, mivel a nyugdíjakkal kapcsolatos közkiadások, az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási költségek előre jelzett növekedéséből eredően a tagállamok közül itt a legmagasabb a hosszú távú fenntarthatósági rés mutatója. A nyugdíjakkal kapcsolatos közkiadások előre jelzett szintje a tagállamok közül Szlovéniában a legmagasabb, és a becslések szerint a 2013. évi 11,8 %-ról a GDP 15,3 %-ára fog emelkedni 2060-ig. Az időskori függőségi ráta az előrejelzések szerint több mint kétszeresére emelkedik 2013 és 2060 között, ami jelentős nyomást gyakorol majd a nyugdíjrendszerekre. Az előrejelzések szerint az elöregedéshez kapcsolódó költségekkel összefüggő rejtett kötelezettségek hosszú távú kihívásokat hordoznak az idősödő népesség szempontjából. Emellett a nem teljes szakmai életpályával rendelkező munkavállalók esetében megfelelőségi problémákkal kell számolni a jövőben, miközben – a többek között a kései vagy időszakos munkavállalás és az alacsony járulékok miatt – egyre növekszik a hiányos vagy rövid szakmai életpályájúak száma. 2016 áprilisában nyugdíjakról szóló fehér könyvet tettek közzé, amely egy széles körű nyilvános konzultáció alapjául fog majd szolgálni. A konzultáció eredményeit átültetik a jelenlegi jogalkotási ciklusban elfogadandó új nyugdíjreformba, amely kezdeteként a szociális partnerekkel gyors megállapodást alakítanak ki a reform kulcselemeivel, így a nyugdíjkorhatárral, a nyugdíjszinttel, az indexálással és a második pillér optimalizálásával kapcsolatban.

               (9)A tartós ápolással-gondozással kapcsolatos közkiadások az előrejelzések szerint 2060-ra több mint kétszeresére növekszenek a népességelöregedés következtében. Ez a költségvetési fenntarthatóság szempontjából jelentős kihívás elé állítja Szlovéniát. A 80 éves és idősebb népesség aránya háromszorosára, a 2013-as 4,6 %-ról 2060-ig 12,4 %-ra emelkedik az előrejelzések szerint. 2003 és 2013 között a tartós ápolás-gondozás kapcsán jelentkező összkiadás 85 %-kal emelkedett úgy, hogy a magánkiadások a közkiadásoknál nagyobb iramban nőttek. Szlovénia nem rendelkezik integrált tartós ápolási-gondozási rendszerrel. Az ország kiadásait formális természetbeni juttatásokra összpontosítja, amelynek nagyobb részét inkább intézményi, mint otthoni ápolásra fordítja, jóllehet a számadatok mindkét ápolási forma esetében elmaradnak az uniós átlagtól. Az alapellátás kapuőri szerepének javítását célzó intézkedések megerősítése, a fekvőbeteg-ellátás felől a járóbeteg-ellátás felé való elmozdulás, a kórházak hatékonyságának és irányításának javítása, az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó szerződéskötési és kifizetési eljárások javítása, a bevezetett diagnózis-esetcsoportok (DRG) kiigazításához pontosabb költséginformációk kialakítása és egy minőségi nyomonkövetési keret kifejlesztése révén jelentősen növelni lehetne az egészségügyi rendszerek költséghatékonyságát. A közös közbeszerzés aránya alacsony, és odaítélési szempontként központi szerepet játszik a „legalacsonyabb ár”. Befejeződött az egészségügyi rendszer átfogó felülvizsgálata, és a kormány 2015 végén, majd a parlament 2016 márciusában elfogadta a 2016–2025 közötti időszakra szóló nemzeti egészségügyi szanálási tervet. Jóllehet a szanálási terv a reform szempontjából stratégiai fontosságú, még előkészület alatt és bemutatás előtt állnak a hatékony és kötelező erejű végrehajtási intézkedések. Egyelőre az is tisztázatlan, hogy a reform foglalkozni fog-e olyan kulcsfontosságú kérdésekkel, mint például az üzleti ciklus alatti bevételingadozásokat tompító, beépített automatikus stabilizátori rendszerek és a szolgáltatásnyújtás hozzáférhetősége és minősége. A tartós ápolásra-gondozásra vonatkozó törvény és az egészségügyi ellátásról és a betegségbiztosításról szóló törvény elfogadása ismételten késik, és az elfogadásuk jelenlegi ütemterve optimistának tűnik 2016 második felét illetően.

               (10)A munkaerőpiac teljesítménye fokozatosan javul, és a szociális feltételek stabilizálódtak. A munkahelyteremtés jelentősen felélénkült, a munkanélküliség pedig csökkenőben van. Ennek ellenére az idősebb és alacsony szakképzettségű munkavállalók részvételi aránya továbbra is kihívást jelent. A munkanélküliek több mint fele továbbra is tartósan munkanélküli, és a tartósan munkanélküli személyek jelentős hányada az alacsony szakképzettségűek vagy az 50 évnél idősebbek közül kerül ki. Az aktív munkaerő-piaci intézkedésekre vonatkozó iránymutatások (2016–2020) az eddig végrehajtott megközelítés folytatását jelentik, míg az erre a szakpolitikai területre szánt kiadások továbbra is alacsonyak. 2015 novemberében elfogadták a munkaadók ideiglenes mentesítését a társadalombiztosítási járulékok alól az 55 évnél idősebb munkavállalók új foglalkoztatása esetén. 2016-ban további intézkedések előterjesztése várható a munkában töltött életszakasz meghosszabbítására, így például a munkakörnyezet adaptálására, és ezek az intézkedések a nyugdíjrendszer fenntarthatósága szempontjából is jelentőséggel bírnak. A bérnövekedés összhangban maradt a termelékenység fokozódásával, és továbbra is támogatta a külső versenyképességet. 2015 novemberében a parlament elfogadta a szakszervezetek által javasolt törvényt, amely egyes prémiumok kizárása mellett újrahatározta a minimálbért. Ennek következtében a munkáltatói szervezetek kihátráltak a szociális megállapodásból, ezzel jelentősen gyengítve a szociális párbeszédet.

               (11)Előrelépés történt a nemteljesítő hitelek szanálásával kapcsolatban, de azok szintje továbbra is magas a válságot megelőző időszakhoz képest. A bankszektor fenntarthatóságának javítására Szlovénia több szakpolitikai intézkedést is végrehajtott. Ilyen intézkedés például a bankok szanálási kapacitásának növelése és olyan lépések bevezetése, amelyek konkrét célokat határoznak meg a nemteljesítő hitelek csökkentésére. Szlovénia emellett számos intézkedést bevezetett a hitelkockázat kezelésére is. Kedvező eredmények 2016 közepére várhatók. Ennek ellenére rövid távon a nemteljesítő hitelek további szanálása és a hitelkockázat kezelése képezik a szakpolitikai prioritásokat. Befejeződött a nagyvállalatok működési és pénzügyi szerkezetátalakítása, és a szerkezetátalakítási keretmegállapodások nyomon követése folyamatos. A banki eszközkezelő társaság teljes körűen működőképes, és elkészült a 2017–2022-re szóló stratégiája. Jóllehet a banki eszközkezelő társaság előrelépést tett hitelállományának szanálása terén, a hitelállomány az államháztartás fenntarthatósága szempontjából továbbra is jelentős kockázatot jelent. A társaság tevékenységei 2015-ben a GDP 1 %-ának megfelelő mértékkel járultak hozzá a 2,9 %-ot kitevő költségvetési hiányhoz. A banki eszközkezelő társaság tevékenységeinek felvigyázása elégtelennek tűnik, hiszen a hatóságok jelentős mértékben (a GDP 0,7 %-ával) alábecsülték a banki eszközkezelő társaság 2015. évi hiányát, és úgy tűnt, nem voltak tisztában a társaság által végrehajtott leírások szintjével. További szerkezetátalakítási eszközök is rendelkezésre állnak. A nagyvállalatok szerkezetátalakítása terén elért lényeges előrehaladás mellett Szlovénia elkezdte számos kkv szerkezetátalakítását is. A kkv-k szerkezetátalakítására vonatkozó iránymutatásokat jelenleg a bankok hajtják végre. Előrelépés történt a kkv-k és a mikrovállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését illetően. Ennek ellenére korlátozottan hozzáférhetőek az olyan alternatív finanszírozási források, mint például a kockázatitőke-alapok. A kis vállalkozások még mindig túlságosan függnek a banki kölcsönöktől, jóllehet növekszik a hitel- és tőkefinanszírozási eszközök elérhetősége a piacon. Ennélfogva ez a szegmens nagyon ki van téve a hitelpiac fejleményeinek.

               (12)A beruházások növekedése lelassult az elmúlt években, ami határt szabott Szlovénia gazdasági teljesítményének és jövőbeni növekedési kilátásainak. A magánberuházások erőteljesen visszaestek a gazdasági válság idején, és a GDP-n belüli részesedésük azóta is csökkenőben van. Mivel a közberuházások nagy mértékben függnek az uniós források dinamikájától, a gazdasági növekedés ösztönzéséhez és fenntartásához több termelő beruházásra van szükség. A Szlovéniába irányuló közvetlen külföldi befektetés határozottan nőtt az elmúlt két évben, mindenekelőtt a fokozottabb privatizációs törekvéseknek köszönhetően. Ennek ellenére Szlovénia üzleti környezetét továbbra is hátráltatja a folyamatban lévő tőkeáttétel-csökkentés és az adminisztratív terhek magas szintje, különösen az építőipar, a területfejlesztés és az adóadóügyi megfelelés terén, de akadályt jelent még a szabályozott szakmákhoz való hozzáférésre és az e szakmák gyakorlására vonatkozó korlátozó szabályozás is, ami gátolja a befektetések beáramlását. Ahhoz, hogy a vállalkozások könnyebben végezhessenek üzleti tevékenységet Szlovéniában, fokozottabb bizalmukra, valamint arra van szükség, hogy folytatódjon a közigazgatásnak és a bürokráciának a törvények és rendelkezések nagy számából és a gyakori jogszabályváltozásokból eredő elégtelenségeinek felszámolása. A kormány egységes dokumentumában előírt, az adminisztratívteher-csökkentéssel kapcsolatos intézkedések mintegy felét már végrehajtották, de néhány lényeges, főleg az építési engedélyekkel és a területfejlesztéssel kapcsolatos intézkedés végrehajtása késik.

               (13)A közigazgatás fejlesztésére vonatkozó 2015–2020-as stratégia – amelyet a 2014–2020-ra szóló európai strukturális és beruházási alapokhoz való hozzáférésre szabott előfeltételek Szlovénia általi teljesítése részeként fogadtak el – különböző portfóliókat ölel fel, így megfelelő és időben történő végrehajtása minisztériumok közötti koordinációt tesz szükségessé. 2016 februárjában a kormány elfogadta a „Zéró tolerancia a korrupcióval szemben” elnevezésű program végrehajtására vonatkozó második időközi jelentést. A program végrehajtása terén volt némi előrehaladás. Ugyanakkor a program egyes intézkedései (közös közbeszerzés az egészségügy terén, a bankszektoron belüli bűnözés vizsgálata, valamint a feddhetetlenségre és a korrupció megelőzésére vonatkozó törvény elfogadása) késnek. A feddhetetlenségre és a korrupció megelőzésére vonatkozó törvény tervezett módosítása lehetőséget fog biztosítani a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság működésének javítására a hitelességgel kapcsolatos kérdések rendezése és a bizottság munkájának hatékonyságjavítása révén. Az igazságszolgáltatási rendszer keretében tovább csökkent a tárgyalások hossza, és a folyamatban lévő ügyek korábbi nagyon magas száma is visszaesett, részben a bejövő ügyek számának csökkenése miatt. A csökkenéshez – bizonyos mértékig – a végrehajtási ügyek eljárási és statisztikai kezelésének változásai is hozzájárultak. A legfelsőbb bíróság folytatja az üzleti tevékenységekkel kapcsolatos bírósági eljárások aktualizálását és az ügyviteli rendszer reformját. Annak ellenére, hogy javult a fizetésképtelenség jogi kerete és ezáltal a vállalkozásoknak több lehetőségük van a szerkezetátalakításra, a felszámolási eljárások továbbra is hosszadalmasak és eredménytelenek.

               (14)Továbbra is nagyfokú az állam gazdasági szerepvállalása. Az állam a legnagyobb munkaadó, eszközkezelő és vállalati hitelező Szlovéniában. A témával kapcsolatban 2012 és 2015 között Szlovéniának intézett ajánlásokra válaszul az ország új keretet hozott létre a szlovén állami vagyonkezelő szerv számára. E keret részét képezi az állami tulajdon kezelésével kapcsolatos stratégia, az eszközök teljesítményére vonatkozó kritériumok és a 2016-ra szóló gazdálkodási terv. Ez a rendszer kiegészíti az állami tulajdonban lévő vállalatokra vonatkozóan 2014 végén elfogadott új vállalatirányítási kódexet. A stratégia megerősíti az állam jelenlegi gazdasági szerepvállalásának mértékét, és az állami tulajdonban lévő vállalatok teljesítményjavítását helyezi a középpontba. Ennélfogva a szlovén állami vagyonkezelő szerv megújított keretének végrehajtása még inkább fontos ahhoz, hogy garantálni lehessen a kormányzat tulajdonosi és szabályozói szerepének szétválasztását, valamint az állami tulajdonban lévő vállalatok szakmai kezelését. Mindez – a kiválasztott eszközök további privatizációjával együtt – elvileg csökkenteni fogja e terület költségvetést terhelő feltételes kötelezettségeit. A szlovén állami vagyonkezelő szerv gazdálkodási terve szerint 2016-ban megkezdődik az NLB privatizációja.

               (15)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovéniának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

               (16)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  11
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (17)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1., 3. és 4. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2016-ban és 2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.A túlzott hiány kiigazítását követően a középtávú költségvetési cél elérése érdekében 2016-ban és 2017-ben hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást. Állapítson meg olyan középtávú költségvetési célt, amely teljesíti a stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. Független költségvetési tanács kinevezése és az államháztartási törvény módosítása révén erősítse meg a költségvetési keretet. Fejezze be és hajtsa végre a tartós ápolási-gondozási és egészségügyi rendszerekre vonatkozó reformot, amely keretében a hozzáférhető és színvonalas ellátás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében gondoskodjon azok nagyobb költséghatékonyságáról. 2017 végéig fogadja el a nyugdíjrendszer reformját.

               2.A szociális partnerekkel egyeztetve növelje az alacsony szakképzettségű és idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát, többek között egész életen át tartó tanulásra és aktivizálásra irányuló, célzott intézkedéseken keresztül.

               3.Javítsa a hitelképes vállalkozásokra vonatkozó finanszírozási feltételeket, egyebek mellett a nemteljesítő hitelek tartós szanálásának és alternatív finanszírozási források elérhetőségének lehetővé tételével. Gondoskodjon a banki eszközkezelő társaságra vonatkozó stratégia megfelelő végrehajtásáról.

               4.Hozzon intézkedéseket a közigazgatás korszerűsítésére, és csökkentse a vállalkozások adminisztratív terheit. Javítsa az állami tulajdonban lévő vállalatok irányítását és teljesítményét.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 és P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


                   EURÓPAI
                   BIZOTTSÁG
                                           Brüsszel, 2015.5.13.
                                           COM(2015) 270 final
                                  Ajánlás
                        A TANÁCS AJÁNLÁSA
           Lengyelország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
   amelyben véleményezi Lengyelország 2015. évi konvergenciaprogramját
HU                                                                     HU
 ---pagebreak---                                                  Ajánlás
                                        A TANÁCS AJÁNLÁSA
                       Lengyelország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról,
            amelyben véleményezi Lengyelország 2015. évi konvergenciaprogramját
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke
   (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák
   felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és
   különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira3,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:
   (1)       Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020”
             elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a
             foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a
             kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség
             annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a
             versenyképesség terén.
   (2)       A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és
             az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást
             (2010–2014),         2010. október 21-én     pedig      elfogadta     a      tagállamok
             foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek
             együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak,
             hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
   2
           COM(2015) 270.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HU                                                  2                                                HU
 ---pagebreak---    (3)  A Tanács 2014. július 8-án ajánlást fogadott el Lengyelország 2014. évi nemzeti
        reformprogramjáról, valamint véleményezte Lengyelország 2014. évi aktualizált
        konvergenciaprogramját.
   (4)  A Bizottság 2014. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést4, amely
        elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén
        2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a
        riasztási mechanizmus keretében készült jelentést5, amelyben Lengyelországot azon
        tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.
   (5)  Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához,
        a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát
        költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat.
   (6)  A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Lengyelországra vonatkozó 2015. évi
        országjelentését6. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án
        elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Lengyelország által elért
        eredményeket.
   (7)  Lengyelország 2015. április 29-én benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját,
        2015. április 30-án pedig 2015. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok
        figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.
   (8)  [A túlzotthiány-eljárás 2015. júniusi megszüntetését követően] Lengyelország
        jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi
        konvergenciaprogramjában közölt tervei szerint a kormány az államháztartási hiányt
        a GDP 3,2 %-áról 2015-re fokozatosan a GDP 2,7 %-ára, majd 2018-ra a GDP
        1,2 %-ára csökkenti. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján úgy tekinthető,
        hogy a túlzott hiány korrekciója már 2014-re – azaz egy évvel a határidő előtt –
        megvalósult, mivel a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó
        hiányt a rendszerszintű nyugdíjreformmal járó költségvetési kiadások indokolják. A
        kormány konvergenciaprogramban felvázolt tervei szerint – a GDP 1 %-ának
        megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú költségvetési célt 2019-
        re teljesítenék. A GDP-arányos államadósság 2015-ben 51,7 %-on tetőzik, majd
        annak mértékét a kormány 2018-ra 49,1 %-ra tervezi csökkenteni. A költségvetési
        előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2015-re vonatkozóan
        megalapozott, 2016-ra vonatkozóan optimista. Az átfogó értékelés alapján
        Lengyelország 2015-ben várhatóan eleget fog tenni a középtávú költségvetési cél
        eléréséhez szükséges kiigazításnak, mivel a nettó kiadásnövekedés a referenciaérték
        alatt marad. A 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató
        intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2015. tavaszi
        előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy 2016-ban némileg eltérnek az
        előírt kiigazítástól, mivel a strukturális kiigazítás mértéke elmarad a követelménytől.
        Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram
        értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a
        Tanács véleménye szerint Lengyelország várhatóan nagyrészt meg fog felelni a
        Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A csökkentett héamértékek
        jelenlegi kiterjedt alkalmazásának korlátozása és az adóigazgatás hatékonyságának
        fokozása révén növelhetők lennének az adóbevételek.
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 final.
HU                                               3                                              HU
 ---pagebreak---    (9)  Lengyelország költségvetési kerete számára kedvező lenne egy, a költségvetési
        szabályok betartásának előzetes és utólagos értékeléséért, a makrogazdasági és
        költségvetési előrejelzések értékeléséért, valamint az államháztartás hosszú távú
        fenntarthatóságának vizsgálatáért felelős független testület létrehozása.
   (10) 2013 végén Lengyelország visszafordította a nyugdíjrendszer 1999-es reformját. Bár
        a nyugdíjrendszer 1999-es reformjának visszafordítása rövid távon enyhítette a
        költségvetésre nehezedő terhet, nem javítja az államháztartás hosszú távú
        fenntarthatóságát, mivel a magasabb társadalombiztosítási járulékokból és az
        alacsonyabb kamatfizetésekből származó rövid távú előnyöket ellensúlyozzák a
        jövőben az állami nyugdíjpillérből kifizetett magasabb nyugdíjak terhei.
        Összességében az 1999. évi rendszerszintű nyugdíjreform visszafordítása hosszabb
        távon kockázatot jelent a lengyel államháztartásra.
   (11) A mezőgazdasági termelők és a bányászok részére biztosított társadalombiztosítási
        kedvezmények továbbra is hátráltatják a szakmai mobilitást, és jelentős költséget
        jelentenek az államháztartás számára. Ezek a kedvezményes rendszerek visszatartják
        az embereket attól, hogy a termelékenyebb ágazatokra váltsanak, rejtett
        munkanélküliséget generál, és az alacsony járulékok miatt nagy mértékben
        megterheli az adófizetőket. A lengyel mezőgazdasági ágazat a munkaerő 11,4 %-át
        foglalkoztatja, ami az uniós átlag több mint kétszerese, miközben a bruttó nemzeti
        összterméknek mindössze 3,3 %-át állítja elő. A mezőgazdasági termelők
        társadalombiztosítási rendszeréhez nyújtott állami támogatások mértéke a GDP közel
        1 %-ának felel meg, a bányászok nyugdíjaival összefüggő kiadások pedig a GDP
        0,5 %-ának megfelelő mértékűek. A befizetett járulékok és a kapott juttatások közötti
        kapcsolat laza, és többnyire átalánymértéken alapulnak. A magas jövedelemmel
        rendelkező mezőgazdasági termelőket nem lehet szisztematikusan kizárni a
        rendszerből, amely így ki van téve a visszaéléseknek. A mezőgazdasági termelőkre
        vonatkozó társadalombiztosítási szabályok megújításának legfontosabb első lépése
        egy, a mezőgazdasági termelők jövedelmét nyilvántartó és értékelő rendszer
        bevezetése lenne.
   (12) Lengyelországban továbbra is szegmentált a munkaerőpiac. Az Unión belül
        Lengyelországban a legmagasabb a határozott időre szóló munkaszerződéssel
        foglalkoztatottak aránya, miközben alacsony a határozottból a határozatlan idejű,
        azaz állandó munkaviszonyba átkerülők aránya, és a bérkülönbségek az Unión belül
        itt a legmagasabbak. A merev elbocsátási szabályok, a hosszadalmas
        igazságszolgáltatási eljárások és a munkáltatókat sújtó egyéb terhek a munkaadókat a
        határozott idejű szerződések és az atipikus foglalkoztatási formák alkalmazása felé
        terelik. Emellett a munka törvénykönyve szerinti munkaviszony magasnak tartott
        költségei a polgári jogi szerződések (umowy cywilno-prawne) alapján történő
        foglalkoztatás túlságosan kiterjedt alkalmazásához vezetnek, ami a munkaadók
        számára az alacsonyobb társadalombiztosítási költségek miatt előnyös. Az ezen
        típusú – alacsonyabb járulékfizetési kötelezettséggel járó – szerződések magas
        aránya ugyanakkor lerontja az elérhető munkalehetőségek minőségét, különösen a
        fiatalok foglalkoztatása esetében. Az ifjúsági munkanélküliség magas, ennek részben
        egyfelől a jelentkezők végzettsége és készségei, másfelől a munkaerő-piaci igények
        közötti eltérések az okai. Folytatni kell tehát a szakoktatás és -képzés rendszerének
        megújítására irányuló erőfeszítéseket, és növelni kell az egész életen át tartó
        tanulásban részt vevők arányát. A nők munkaerő-piaci részvétele továbbra is
        alacsony. E probléma megoldása érdekében Lengyelország javította az iskola-
        előkészítő oktatás létesítményeinek elérhetőségét, ugyanakkor a koragyermekkori
HU                                            4                                               HU
 ---pagebreak---            szolgáltatások elérhetősége tekintetében Lengyelország továbbra is az Unió
           legrosszabbul teljesítő országai között van.
   (13)    A vasúti ágazat a magas pályahasználati díjak és az elégtelen nemzeti finanszírozás
           miatt szenved. A szabályozási és igazgatási feltételek miatt a projektek megtervezése
           és végrehajtása jellemzően hosszadalmas és körülményes. Bár az elmúlt időszakban
           hozott jogszabályi változások pozitív fejleményeket hozhatnak a vasúti
           közlekedésben, vélhetően nem lesznek hatással a 2007–2013 között elindított
           beruházási projektekre. Ugyanakkor a 2014–2020 közötti időszakban jelentősen
           megnövelték a vasúti ágazatra fordított uniós finanszírozást.
   (14)    Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Lengyelország
           gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi
           országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a
           nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Lengyelországnak címzett
           ajánlások nyomon követése terén hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a
           programoknak Lengyelország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és
           gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok
           megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az
           Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli
           nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás
           tükrözi az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat.
   (15)    A      Tanács      ezen        értékelés       fényében        megvizsgálta Lengyelország
           konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét7 mindenekelőtt az alábbi 1.
           ajánlás tükrözi,
   AJÁNLJA, hogy Lengyelország 2015–2016-ban tegyen intézkedéseket a következők
   érdekében:
   1.      A túlzott hiány korrekcióját követően a középtávú költségvetési cél elérése
           érdekében mind 2015-ben, mind 2016-ban hajtson végre a GDP 0,5 %-ának
           megfelelő költségvetési kiigazítást. Hozzon létre független költségvetési tanácsot.
           Korlátozza a csökkentett héamértékek alkalmazását.
   2.      A mezőgazdasági termelőkre és a bányászokra vonatkozó nyugdíjrendelkezéseket
           kezdje el hozzáigazítani a többi munkavállalóra vonatkozó rendelkezésekhez, és
           fogadjon el egy menetrendet a progresszív módon megvalósuló teljes körű
           hozzáigazításra. Dolgozza ki a mezőgazdasági termelők jövedelmének értékelésére
           és nyilvántartására szolgáló rendszert.
   3.      Hozzon munkaerő-piaci intézkedéseket a határozott idejű szerződésekre és a polgári
           jogi szerződésekre épülő foglalkoztatás túlzott mértékű alkalmazásának
           visszaszorítása érdekében.
   4.      Szüntesse meg a vasúti beruházási projektek akadályait.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                    a Tanács részéről
                                                    az elnök
   7
          Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.
HU                                                     5                                             HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 512 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Ciprus 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,amelyben véleményezi Ciprus 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Ciprus 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Ciprus 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására
                  3
               ,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  5
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést
                  6
               , amelyben Ciprust azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács 2017. március 21-én elfogadta
                  7
               .

               (2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, továbbá tekintettel a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kapcsolatra, Ciprusnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 1–5. ajánlás tükröz.

               (3)2017. február 22-én közzétették a Ciprusra vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  8
               . Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Ciprusnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Ciprus által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé
                  9
               . Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Cipruson túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen az elengedhetetlen, hogy kezelje a magán- és a közszektor nagyfokú eladósodottsága és a magas külső adósságállomány formájában jelentkező nagymértékű egyensúlyhiányt, valamint a nemteljesítő hitelek magas szintjét.

               (4)Ciprus 2017. április 27-én benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017. április 28-án 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Ciprus nemzeti reformprogramja rövid- és középtávú kötelezettségvállalásokat is tartalmaz. A program mindenekelőtt a magánszektor adósságállományának csökkentését, az üzleti környezet javítását, a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítését, az egészségügyi ágazat megújítását szolgáló intézkedéseket tartalmaz, valamint az állami szektor és az igazságszolgáltatási rendszer reformjaira tesz vállalást. A nemzeti reformprogram kiterjed a 2017. évi országjelentésben foglalt kihívásokra és az euróövezetre vonatkozó ajánlásra is, ideértve a beruházások újraindításának szükségességét és az államháztartás fenntarthatóságának biztosítását. Amennyiben ezen intézkedéseket a jelzett határidőn belül teljes mértékben végrehajtják, az elősegítené Ciprus makrogazdasági egyensúlyhiányának és az országspecifikus ajánlásoknak a kezelését. Ciprus szakpolitikai kötelezettségvállalásainak értékelése alapján a Bizottság megerősíti a korábbi értékelését, miszerint ebben a szakaszban nem indokoltak a további lépések a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében. A szakpolitikai reformmenetrend végrehajtását egyedi nyomon követés útján szoros figyelemmel kísérik.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  10
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan
                  11
               .

               (6)Ciprus jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az adósságszabály hatálya alatt van. A 2017. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartás tekintetében költségvetési többletet tervez a 2016–2020 közötti időszakra (0,4 % körüli GDP-arányos államháztartási egyenleg a programidőszak egésze során). A középtávú költségvetési cél – azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozíció – elérésére a tervek szerint 2017-ben kerül sor. Az újraszámított
                  12
                strukturális egyenleg a következő években várhatóan folyamatosan el fog térni a középtávú költségvetési céltól, ami nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel. Az államadósság-ráta a várakozások szerint 2016-ban elérte a GDP 107,8 %-át és 2018-ban 99,7 %-ra csökken majd, ezt követően pedig 2020-ra a GDP 88,8 %-ára esik vissza. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A stabilitási programban bemutatott makrogazdasági feltételezésekkel összefüggő kockázatok lefelé mutatnak, elsősorban a nemteljesítő hitelek felhalmozott állományához és a külső környezet esetleges romlásához kapcsolódóan.

               (7)A Tanács 2016. július 12-i ajánlása szerint Ciprusnak – a túlzott hiány kiigazítását követően – 2016-ban és 2017-ben tiszteletben kell tartania a középtávú költségvetési célt. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján Ciprus egy átfogó értékelést követően 2017-ben megfelel e követelménynek. Az ajánlásoknak megfelelően 2018-ban Ciprusnak a középtávú költségvetési célkitűzésnél kell maradnia. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján ez összhangban van a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 0,3 %-os nominális növekedésével
                  13
               , ami GDP-arányosan 0,2 %-os strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy Ciprus 2018-ban némileg el fog térni ettől a követelménytől egy átfogó értékelést követően. Ciprus az előrejelzés szerint mind 2017-ben, mind pedig 2018-ban megfelel az adósságszabálynak. Összességében a Tanács véleménye szerint Ciprusnak készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket tegyen a megfelelés biztosításához 2018-ban.

               (8)Az államadósság csökkenő tendenciát mutat, fenntarthatósága azonban továbbra is kockázatoknak van kitéve. Számos közelmúltbeli költségvetési intézkedés és a kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtása terén bekövetkezett késedelem várhatóan a strukturális egyenleg romlásához vezet, és azzal a veszéllyel fenyeget, hogy csökkennek a növekedésfokozó állami beruházások lehetőségei.

               (9)Annak ellenére, hogy az euróövezetben a legmagasabbak között szerepelnek a (GDP-arányos) bérköltségek, a ciprusi állami szektort továbbra is a hatékonyság hiánya jellemzi. Ciprus a makrogazdasági kiigazítási programjának keretében e kérdés kezelése érdekében számos reformot dolgozott ki és fogadott el a szociális partnerekkel. Ezek között szerepelt a közalkalmazottak béremeléseit korlátozó, kötelező állandó mechanizmus bevezetése és a közigazgatás átfogó reformja. E jogszabályi reformok elfogadása azonban akadályokba ütközik, különösen a Képviselőház által 2016 decemberében leadott nemleges szavazatot követően. Amíg nem kerül sor a kötelező formájában történő elfogadásra, a közszférában fizetett béremeléseket korlátozó mechanizmust kollektív szerződések keretében hajtják végre, és 2018-ig alkalmazandó.

               (10)Az ország reformokra tett vállalásokat a korrupció kezelése érdekében. A legújabb fejlemények közé tartozik a helyi szintű közbeszerzések professzionálissá tétele és a 2015 decemberében hatályba helyezett, a politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény. A köztisztviselők vagyonnyilatkozatának nyilvánosságra hozatalát lehetővé tevő alkotmánymódosítást 2016-ban fogadták el. A korrupció elleni küzdelmet koordináló testület azonban nem rendelkezik elegendő személyzettel, és továbbra sem szűntek meg a közalkalmazottakra vonatkozó fegyelmi eljárásokban mutatkozó hiányosságok.

               (11)Ciprus az igazságszolgáltatási rendszer működését illetően továbbra is kritikus kihívásokkal szembesül. A nem hatékony módon zajló bírósági eljárások és a korlátozott kapacitás jelentős késedelmeket okoz a bírósági ügyek feldolgozásában, ami gyengíti az üzleti környezetet, mindenekelőtt gátolja a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó új keretek működését. Az utóbbit azért vezették be, hogy segítse a magánszektor fenntarthatatlan adósságának csökkentését, és ösztönzőket adtak a bankoknak és adósoknak, hogy megállapodást kössenek a hitelek átalakítására vonatkozó megoldásokról. Ezen eszközök hatékonyságára azonban számos tényező is károsan hat, ideértve a bírósági rendszerben tapasztalt, fent említett hatékonysági problémákat, a gyenge igazgatási kapacitásokat és az adósok eljárásokra vonatkozó ismereteinek alacsony szintjét. Továbbra is számottevőek a tulajdoni lapok kiadásával és a tulajdonjog átruházásával kapcsolatos ügyhátralékok és késedelmek. Ezek hozzájárulnak az adósságcsökkentésre irányuló erőfeszítések aláásásához, és befolyásolják az ingatlanpiac fellendülését is.

               (12)A nemteljesítő hitelek aránya csökkenő tendenciát mutat, de továbbra is igen magas, így akadályozza a bankszektor megfelelő működését és hatást gyakorol a reálgazdaságnak nyújtott hitelkínálatra. A bankok alulteljesítenek a Ciprusi Központi Bankkal együtt elfogadott hitelátalakítási célkitűzések terén, ami arra utal, hogy ki kell szélesíteni a célrendszert és hatékonyabbá és kötelező erejűvé kell tenni, azaz nagyratörő célokat kell kitűzni a nemteljesítő hitelek állományának csökkentését illetően, a bankok által a nemteljesítő hitelek visszaszorítására alkalmazott stratégiáknak megfelelően. Továbbra is magas az újbóli fizetésképtelenség aránya, ami rámutat a hitelátalakítási intézkedések potenciális hiányosságaira. A kockázatitartalék-szintek emelkedtek, de az euróövezet átlaga alatt maradnak, rávilágítva annak fontosságára, hogy biztosítani kell a biztosítékok megbízható értékelését és elő kell segíteni a megfelelő kockázati tartalék képzését. A hitelek másodlagos piacának és a hitelek értékpapírosítási keretének hiánya korlátozza a hitelállomány-leépítés gyorsításának lehetőségét és a nemteljesítő hiteleknek a bankok mérlegéről történő eltávolítását, ami a bankok mérlegkezelését elősegítő szükséges eszközök kiegészítése érdekében további szabályozási és jogalkotási intézkedéseket tesz szükségessé. Ezenfelül továbbra is gyenge a biztosítási- és nyugdíjalapok felülvizsgálatának irányítási és igazgatási kapacitása, ami kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra.

               (13)Folytatódik Ciprus gazdasági fellendülése. A potenciális növekedés ugyanakkor továbbra is gyenge, mert azt visszavetik a strukturális reformok korlátozott végrehajtási aránya, a beruházások szűk keresztmetszetei és az üzleti környezetben tapasztalt hiányosságok. A növekedésre vonatkozó cselekvési tervben foglalt növekedésfokozó kezdeményezések végrehajtása – bár meglehetősen lassan, de – folyamatban van. A stratégiai beruházások vonzására és elősegítésére irányuló jogalkotási javaslatok még mindig tervezeti szakaszban vannak. A kormány dolgozik azon, hogy javítsa a kis- és középvállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférést. E sürgető probléma megoldása érdekében útnak indítottak néhány új célzott kezdeményezést, mint az olvasható a nemzeti reformprogramban is. Ezen új, a finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó kezdeményezések többsége azonban még továbbra is kezdeti stádiumban van. A termelékenységet fokozó külföldi beruházások odavonzását célzó privatizációs törekvéseknek szembe kell nézniük a politikai ellenállással, és e törekvések sok esetben meg is torpantak. Az energiaágazat reformja is a versenyképesség jelentős motorja lehet, bár végrehajtása még késlekedik. Késlekedik többek között a Ciprusi Villamosenergia-hatóság tulajdonjogi szétválasztása és az új villamosenergia-piac létrehozása is, ami az átvitelirendszer-irányító tényleges függetlenségének biztosításától függ.

               (14)A munkanélküliség csökkenő tendenciát mutat, de a munkanélküliek aránya továbbra is magas, különösen a fiatalok és a tartósan munkanélküli személyek körében. Az állami foglalkoztatási szolgálatban dolgozó tanácsadók számának növelését és szakosodásuk javítását célzó terveket még nem hajtották végre. Ezen túlmenően a munkaerő-felvétel valószínűleg határozott idejű szerződések formájában zajlik, ezért nem jelent strukturális megoldást a problémára. Következésképpen még mindig nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás az álláskeresők igényeinek kielégítésére, különösen azok körében, akiknek nehezebb integrálódniuk a munkaerőpiacra, valamint aktivizálásuk érdekében figyelemfelkeltő tevékenységek végzésére. Az aktív munkaerőpiaci programok és a jövedelemtámogatási rendszerek hatása a korlátozott minőségértékelés és nyomon követő intézkedések miatt továbbra is visszafogott.

               (15)Ciprus fenntartja az oktatásra fordított, uniós átlag feletti finanszírozás szintjét. Az oktatásban azonban nem születnek kimagasló eredmények, sőt inkább romlottak a korábbi évekhez képest. A nemzetközi tanulói teljesítménymérési program 2015. évi eredményei szerint az Unión belül Ciprus teljesítménye a legalacsonyabbak között van az alapvető matematikai, természettudományos és olvasási szövegértési készségek terén. Jóllehet a közelmúltban bevezetett korrekciós intézkedések, mint a tanárok kinevezésének eredményesebb rendszere és az oktatási tantervek modernizálása a helyes irányba tett első lépésnek tekinthetők, további olyan intézkedésekre van szükség a tervezett reformok befejezése érdekében, ideértve a pedagógusok értékelését is, amelyek számottevő mértékben hozzájárulhatnak a helyzet javításához.

               (16)A munkaerőpiacon tapasztalt strukturális munkaerőhiányra még nem sikerült megoldást találni, ami befolyásolja a hosszú távú fenntartható növekedés kilátásait. A felső középfokú szakképzésben való részvételi arány alacsony, ugyanakkor a felsőoktatás munkaerőpiaci relevanciája korlátozott, aminek következtében a felsőfokú oktatásban végzettek nagy aránya dolgozik olyan munkakörben, amely nem feltétlenül igényel felsőfokú végzettséget.

               (17)A ciprusi egészségügyi ágazatot változatlanul az egyetemes egészségügyi ellátás hiánya és a különböző szintű hatékonysági problémák jellemzik, ami korlátozza a megfelelő és hatékony egészségügyi ápoláshoz való hozzáférést. A nemzeti egészségügyi rendszer kialakítására és az állami kórházaknak járó nagyobb autonómia biztosítására irányuló jogszabályok kulcsfontosságúak az egészségügyi ágazat kapacitásának és költséghatékonyságának javításához, parlamenti elfogadásuk viszont még függőben van.

               (18)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ciprus gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Ciprusnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Ciprus fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (19)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét
                  14
                különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

               (20)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi,

               AJÁNLJA, hogy Ciprus 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               (1)Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában azt jelenti, hogy a középtávú költségvetési céljánál kell maradnia. 2017 végéig a közszektor hatékonyságának javítása érdekében fogadja el a kulcsfontosságú jogszabályi reformokat, nevezetesen a közigazgatás működése, az állami tulajdonban lévő vállalkozások irányítása és az önkormányzati reform tekintetében.

               (2)Fokozza az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát a polgári eljárások modernizálása, a megfelelő információs rendszerek végrehajtása és a bíróságok szakosodásának fokozása révén. Tegyen további intézkedéseket a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó keretek teljes körű végrehajtását hátráltató elemek felszámolása érdekében, továbbá biztosítson megbízható és gyors rendszereket a tulajdoni lapok kiadásához és az ingatlanok tulajdonjogának átruházásához.

               (3)Gyorsítsa fel a nemteljesítő hitelek számának csökkentését a bankokra vonatkozó mennyiségi és időbeli korlátozást tartalmazó célok meghatározása révén, és biztosítsa a tartalékképzési célú biztosítékok pontos értékelését. Teremtse meg a nemteljesítő hitelek működő másodlagos piacának feltételeit. Integrálja és erősítse meg a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok felügyeletét.

               (4)Gyorsítsa fel a növekedésre vonatkozó cselekvési terv végrehajtását, mindenekelőtt a stratégiai beruházások felgyorsítására és a finanszírozáshoz való hozzáférés javítására összpontosítva, valamint 2017 végéig folytassa a privatizációs terv végrehajtását. Hajtsa végre 2017 végéig a Ciprusi Villamosenergia-hatóság tulajdonjogi szétválasztását.

               (5)Gyorsítsa fel az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitásának fokozását és az aktív munkaerő-piaci intézkedések minőségének javítását célzó reformokat. Fejezze be az oktatási rendszer reformját, hogy javítsa az oktatás munkaerő-piaci relevanciáját és teljesítményét, ideértve a tanárok értékelését is. 2017 végéig fogadjon el jogszabályokat a kórházi reform és az egyetemes egészségügyi ellátás érdekében.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 és P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  HL C 92/01., 2017.3.24., 1. o.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  A Bizottság által a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg.

                     (13)
                  A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

                     (14)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.22.
            COM(2017) 515 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            Luxemburg 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Luxemburg 2017. évi stabilitási programját

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               Luxemburg 2017. évi nemzeti reformprogramjáról,

                  amelyben véleményezi Luxemburg 2017. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
                  2

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
                  3

               tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

               tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

               tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést
                  4
               , amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus
                  5
                keretében készült jelentést, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta
                  6
               .

               (2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Luxemburgnak gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 2. ajánlás is tükröz.

               (3)2017. február 22-én közzétették a Luxemburgra vonatkozó 2017. évi országjelentést
                  7
               , Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Luxemburg által elért eredményeket.

               (4)Luxemburg 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak
                  8
                megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról.
                  9

               (6)Luxemburg jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi stabilitási programjában a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási többlet a 2016. évi 1,6 %-ról 2017-ben a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékűre csökken, majd egyenletesen növekedve 2021-re eléri a GDP 1,2 %-ának megfelelő szintet. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak egésze során biztonsággal teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. A költségvetési előrejelzést alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, kivéve 2018 vonatkozásában, amely időszak esetében kifejezetten optimista, valamint 2021 vonatkozásában, amely időszak esetében kifejezetten óvatos. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2017-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának, 2018-ban pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis nagyjából összhangban lesz a stabilitási programmal és meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye szerint Luxemburg 2017-ben és 2018-ban várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

               (7)A költségvetés hosszú távú fenntarthatósága továbbra is kérdéses, tekintetbe véve az elöregedéshez kapcsolódó költségek előre jelzett növekedését. A 2012. évi nyugdíjreform előírja, hogy a reform elfogadását követően ötévente ellenőrizni és értékelni kell a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát. A kormány az első értékelést 2016-ra előrehozta. Bár az értékelés azzal a következtetéssel zárult, hogy a nyugdíjrendszert továbbra is ismétlődő többlet jellemzi, ami számottevő nyugdíjtartalék felhalmozását tette lehetővé, a nyugdíjrendszer 2023-tól várhatóan negatív egyenleget mutat majd. Az Eurostat nemrégiben felülvizsgált népességi előrejelzései szerint a népesség előre jelzett növekedésének mértéke a korábban várthoz képest kevésbé jelentős lesz. Ez hatással lesz a függőségi rátára, amely a korábban vártnál gyorsabban nő és a nyugdíjakkal kapcsolatos közkiadások nagyobb mértékű várható növekedéséhez vezet. A kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kapcsolása terén a Tanács korábbi ajánlása ellenére nem történt előrelépés. Luxemburg az egyetlen olyan tagállam, ahol a 2013 és 2060 közötti időszakra vonatkozóan nem rendelkeztek a kötelező nyugdíjkorhatár felemeléséről. Az EU-n belül Luxemburgban a legmagasabb az eltartott népesség arányának 2060-ig előre jelzett emelkedése. Luxemburg korlátozott haladást ért el a korai nyugdíjba vonulás tekintetében. 2015 júliusában törvénytervezetet terjesztettek a parlament elé a korai nyugdíjbavonulási formákról, a parlamenti eljárás még folyamatban van. Összességében a korai nyugdíjba vonulás továbbra is elterjedt, és a további munkavállalás ösztönzői még mindig korlátozottak. A demográfiai kilátások kiigazítását követően Luxemburg további kockázatokkal szembesül a tartós ápolási-gondozási kiadások tekintetében. E költségeknek a GDP arányában kifejezett szintje már most a legmagasabbak között van tagállami összehasonlításban körében, és az előrejelzések szerint 2060-ra a GDP 1,5 %-áról a GDP 3,2 %-ára (azaz a jelenlegi szint több mint kétszeresére) nő. A tartós ápolás-gondozásra vonatkozó biztosítás reformjának tervezetét még mindig tárgyalja a parlament.

               (8)A luxemburgi hatóságok átfogó adóreformot fogadtak el, amely 2017 januárjában lépett hatályba. A reform főként a közvetlen adózás terén vezetett be módosításokat a magánszemélyek és a társaságok vonatkozásában, és célja (a versenyképesség fokozása érdekében) a társasági adó mértékének fokozatos csökkentése és (a méltányosság fokozása érdekében) a személyi jövedelemadó progresszivitásának növelése. Egyes adókiadások növelése ugyanakkor az adóalap csökkenésének kockázatával járhat. Az adóbevételek kiszámíthatóságának javítása érdekében lehetőség van az adóalap további szélesítésére. Ezt mindenekelőtt a jelenleg alacsony ingatlanadó felülvizsgálata és alternatív bevételi források nagyobb mértékű alkalmazása révén lehetne megvalósítani. Mindez magában foglalhatja azt is, hogy a környezetvédelmi adót jobban összehangolják a gazdaság diverzifikációjára irányuló célokkal.

               (9)A luxemburgi hatóságok a gazdaság diverzifikálására törekednek, elismerve, hogy a pénzügyi szektortól való nagymértékű függőség kockázatokkal jár. Továbbra is központi hosszú távú kihívás, hogy csökkentsék a gazdaság pénzügyi szektortól való függőségét. Ennek érdekében a diverzifikációra vonatkozó elemzés alapján gyakorlati intézkedéseket kell kidolgozni, egyértelműen meghatározott ütemezéssel. Tekintettel az országban jellemző magas munkaerőköltségekre, a nagyobb hozzáadott értéket előállító tevékenységek lehetőséget kínálnak az alternatív növekedési források kibontakoztatására. A luxemburgi gazdaság sikeres diverzifikálása tehát nagymértékben azoktól a szektoroktól függ, amelyek kevésbé érzékenyek a munkaerőköltség szintjére. Ezek főként a kutatáson és az innováción alapulnak, amelyek jellemzően technológia- és tudásintenzív ágazatok. A beruházások és az innováció útjában álló, a gazdasági fejlődést korlátozó akadályok csökkentése vagy felszámolása felszabadítaná az innovációs potenciált, és segítené a diverzifikációt. Miközben a közberuházások mértéke meghaladja az euróövezeti átlagot, a magánberuházások gyengén teljesítenek. A magas beruházási szint fenntartása elengedhetetlen a növekedési kilátások fenntartásához.

               (10)A már sikeres nem pénzügyi szolgáltatási szektor további szélesítése szintén segíthetné a gazdaság diverzifikációját. Az üzleti szolgáltatások ágazatában továbbra is jelentős szabályozási akadályokkal kell számolni, különösen a könyvelők, építészek, mérnökök és jogászok esetében. E foglalkozások tekintetében az üzleti fluktuáció aránya alacsonyabb mind az uniós átlagnál, mind pedig a gazdaság egészére jellemző átlagos aránynál. A felsorolt foglalkozásokra vonatkozó korlátozások tehát ronthatják a luxemburgi vállalkozások versenyképességét. Ezek közé az akadályok közé tartoznak a következők: a kizárólag építészek által elvégezhető tevékenységek széles köre; egyszerű feladatok – pl. bérszámfejtési tevékenységek vagy az adóbevallás-készítés – magasan képzett szakemberek számára történő fenntartása; a jogi tanácsadás jogászok általi nyújtásának előírása; továbbá a jogászok esetében előírt, jogi formára és részesedésre vonatkozó követelmények, összeférhetetlenségi szabályok és multidiszciplináris korlátozások, amelyek aránytalanok lehetnek az alapelvekhez, például a szakma függetlenségéhez, valamint a kapcsolódó felügyeleti rendelkezésekhez viszonyítva.

               (11)A negatív hatások elkerüléséhez célzott aktív munkaerőpiaci intézkedésekre és az egész életen át tartó tanulás programjaira van szükség, különösen az idősebb munkavállalókra vonatkozóan, akik foglalkoztatási aránya az EU-n belül változatlanul a legalacsonyabbak közé tartozik. Sor került bizonyos intézkedésekre az idősebbek foglalkoztathatóságának és munkaerőpiaci kötődésének javítása érdekében. 2016. január elseje óta végrehajtották a korlátozott munkaképességű munkavállalók átsorolásáról szóló törvényt, amely növelte növelte annak lehetőségét, hogy e munkavállalók hosszabb ideig maradjanak a munkaerőpiacon. Ugyanakkor még várat magára, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően átfogó stratégiát határozzanak meg. Továbbra sem került még sor az „életkor-paktum” elfogadására – e jogszabálytervezetet 2014 áprilisában terjesztették a parlament elé, és célja a 150-nél több főt foglalkoztató cégek ösztönzése az idősebb munkavállalók megtartására. E szakpolitikák sikeréhez továbbra is fontos, hogy az idősebb munkavállalókat támogató célzott aktív munkaerőpiaci intézkedések és az egész életen át tartó tanulás révén továbbképzési lehetőségeket biztosítsanak. A digitalizáció előnyeinek teljes körű kihasználásához és a versenyképesség megőrzéséhez elengedhetetlen a készségfejlesztésbe történő befektetés.

               (12)Az ingatlankínálatban jelentkező hiány kezelése érdekében jelentős intézkedéscsomagot fogadtak el, ám ennek tényleges hatása még nem látható. Úgy tűnik, a lakáskínálat fokozásának egyik fő akadálya az építésre alkalmas – főként magánszemélyek tulajdonában álló – földterületek elérhetetlensége. A lakáskínálat korlátozott volta és a stabil kereslet együttesen a lakásárak folyamatos emelkedéséhez vezetett. Ez részben megmagyarázza azt a tendenciát, hogy fokozódik a háztartások – elsősorban jelzáloghitelekhez kapcsolódó – eladósodottsága. Emellett a közlekedési infrastruktúrára irányuló jelentős beruházások ellenére még mindig kihívást jelent a forgalmi torlódás kezelése. Ez különösen igaz azért, mert a határt átlépő munkavállalók esetében a szomszédos országok fiskális politikái hátráltatják a korszerű munkavégzési gyakorlatokat, például a távmunkát. A lakhatással és a mobilitással kapcsolatos kihívások valószínűleg tovább hátráltatják a gazdaság diverzifikálására és a versenyképesség fokozására irányuló erőfeszítéseket. Akadályt jelenthetnek a magasan képzett munkavállalók munkaerőpiacra vonzása tekintetében is.

               (13)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Luxemburg gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Luxemburg fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

               (14)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Luxemburg stabilitási programját, és azt a véleményt fogalmazta meg
                  10
               , hogy Luxemburg várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

               AJÁNLJA, hogy Luxemburg 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.Fokozza a gazdaság diverzifikációját, többek között a beruházásokat és az innovációt hátráltató akadályok felszámolása révén. Szüntesse meg az üzleti szolgáltatások ágazatára vonatkozó szabályozási korlátozásokat.

               2.
                     Biztosítsa a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát, korlátozza a korai nyugdíjba vonulást, valamint növelje az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáját.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, és P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.)

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.