Fontos jogi nyilatkozat

|

52008SC0573

Ajánlás: a Tanács határozata a Portugáliában a túlzott hiány fennállásáról szóló 2005/730/EK határozat hatályon kívül helyezéséről  /* SEC/2008/0573 végleges */

         HU
            (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA|
            Brüsszel, 7.5.2008
            SEC(2008) 573 végleges

            Ajánlás:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Portugáliában a túlzott hiány fennállásáról szóló 2005/730/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
            (előterjesztő: a Bizottság)
            INDOKOLÁS
            1. Háttér
            A Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és meghatározza az annak felismerésére és megszüntetésére szolgáló eljárást. A túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) tovább részletezte a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet. , amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján, nevezetesen:   a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiány túllépi-e a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve, ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet;   vagy pedig a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez);   és b) az államadósság túllépi-e a GDP 60%-ában meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az adóssághányad elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).[1]
            HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.
            A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi rendelet HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.  4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat Portugália legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. . [2][3]
            HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.
            Portugália legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
            A Bizottság 2005. június 22-én a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával kezdeményezte Portugáliával szemben a túlzott hiány esetén követendő eljárást, a 2005-re tervezett, a GDP 6,2%-ának megfelelő államháztartási hiány és a GDP 66,5%-ának megfelelő várható államadóság alapján, miután az államadósság Portugália stabilitási programjának 2005. júniusában aktualizált változata SEC(2005) 836.  szerint már 2003-ban és 2004-ben is a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték fölött volt. A Tanács 2005. szeptember 20-án a Bizottság ajánlására megállapította HL L 274., 2005.10.20., 91. o. , hogy a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően Portugáliában túlzott hiány áll fenn. Ezzel egyidejűleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat intézett Portugáliához azzal a céllal, hogy a túlzott államháztartási hiányt legkésőbb 2008-ra szüntesse meg A Portugáliára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[4][5][6]
            SEC(2005) 836.
            HL L 274., 2005.10.20., 91. o.
            A Portugáliára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            A Tanács a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásában úgy fogalmazott, hogy „a portugál hatóságok hiteles és fenntartható módon legkésőbb 2008-ra csökkentsék az államháztartási hiányt a GDP 3%-a alá, középtávú keretbe foglalt intézkedéseken keresztül. Különösen e célból a portugál hatóságok: korlátozzák a 2005. évi pénzügyi pozíció eltérését a bejelentett korrekciós intézkedések szigorú végrehajtásán keresztül; tegyék meg a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják az egyszeri és egyéb ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított hiány fenntartható és érzékelhető korrekcióját, amelynek jelentős állomására 2006-ban kerül sor a hiánynak a GDP 1,5%-át kitevő csökkentésén keresztül, amelyet a következő két év mindegyikében legalább a GDP ¾%-át kitevő csökkenés követ; a következő évek alatt gyorsan hajtsák végre a kiadások visszaszorítását és csökkentését szolgáló reformokat; ragadják meg a költségvetési hiány gyors csökkentésének valamennyi lehetőségét, és álljanak készen a túlzott hiány 2008-ra történő korrekciójához szükséges kiegészítő intézkedések elfogadására.” A Tanács azt is ajánlotta, hogy „a portugál hatóságok tegyék meg a bruttó adóssághányad határozottan csökkenő pályára állításához és a referenciaszinthez való kielégítő ütemben történő közelítéshez szükséges intézkedéseket, biztosítva, hogy az adósság alakulása tükrözze a hiány csökkentésében elért haladást, az adósságot növelő pénzügyi tranzakciók elkerülésén, valamint a nagyszabású állami ― a magánszférával való partnerségben megvalósulókat is magában foglaló ― beruházási projektek lehetséges hatásainak gondos felmérésén keresztül;” A Tanács arra is felkérte a portugál hatóságokat „hogy javítsák tovább az államháztartási adatok összegyűjtését és feldolgozását.”
            Ezenkívül a Tanács felkérte a portugál hatóságokat „annak biztosítására, hogy a költségvetésnek a középtávon egyensúlyhoz közeli vagy többletet tartalmazó helyzet elérése irányába tett konszolidálása a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány legalább a GDP 0,5%-ának megfelelő éves csökkentése által fennmaradjon azután is, hogy a túlzott hiány korrekciója megtörtént.”
            1. táblázat: A Tanács által 2005. szeptember 20-án jóváhagyott kiigazítás
            Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában|2005|2006|2007|2008|
            Államháztartási egyenlegA strukturális egyenleg változásap.m.: Reál-GDP növekedés (%)|hiány (legfeljebb) 6,20,8|-4,8+1,51,4|hiány < 4+¾ (legalább)2,2|hiány < 3+¾ (legalább)2,6|
            Megjegyzés : strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül
            Forrás:  A stabilitási program 2005. júniusi aktualizálását idéző, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás.
            2006. június 22-én, vagyis miután lejárt a Tanács ajánlásában a portugál kormány számára az intézkedésekre meghatározott 6 hónapos határidő, a Bizottság értékelte a portugál hatóságok által a túlzott államháztartási hiány megszüntetése céljából tett intézkedéseket. Az értékelés alapján közleményt fogadott el és terjesztett a Tanács elé, amelyben megállapította, hogy Portugália a Tanács által szabott határidőn belül olyan lépéseket tett, amelyek megfelelő előrehaladást biztosítanak a túlzott hiány kiigazításához és az adott időpontban nincs szükség további lépésekre a portugáliai túlzott hiány esetén követendő eljárás során SEC(2006) 786. . 2006. július 11-i ülésén a Tanács egyetértett ezzel az értékeléssel.[7]
            SEC(2006) 786.
            A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.
            2. A hiánnyal kapcsolatos legújabb fejlemények
            A Bizottság (Eurostat) által Portugália 2008. április 1-je előtt benyújtott jelentését követően szolgáltatott adatok azt jelzik, hogy 2007-ben az államháztartási hiány a GDP 2,6%-a volt, a GDP 6,1%-át kitevő 2005-ös és 3,9%-át jelentő 2006-os államháztartási hiány után (lásd a 2. táblázatot) Eurostat News Release, 54. szám, 2008. április 18. . Tekintettel a bejelentett aktuális hiányra és a hiány referenciaértékére, csekély annak a valószínűsége, hogy egy jövőbeli módosítás a 2007-es államháztartási hiány arányát a GDP 3%-át meghaladó szintre emelné A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Az EU-tagállamok egészében a módosítások általában viszonylag kismértékűek és átlagban a nullától jelentéktelen eltérést mutatnak. Portugália esetében a hiány arányának felfelé történő módosítása gyakrabban fordult elő, mint lefelé történő módosítása; ez felvetheti, hogy az első eredmények összeállításában némi eltérés van. Az utóbbi évek adatai azonban, még ha a portugál költségvetési elszámolások jövőbeli módosítása nem is zárható ki, megbízhatóbbak, mint korábban.  .[8][9]
            Eurostat News Release, 54. szám, 2008. április 18.
            A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Az EU-tagállamok egészében a módosítások általában viszonylag kismértékűek és átlagban a nullától jelentéktelen eltérést mutatnak. Portugália esetében a hiány arányának felfelé történő módosítása gyakrabban fordult elő, mint lefelé történő módosítása; ez felvetheti, hogy az első eredmények összeállításában némi eltérés van. Az utóbbi évek adatai azonban, még ha a portugál költségvetési elszámolások jövőbeli módosítása nem is zárható ki, megbízhatóbbak, mint korábban.
            Az államháztartási hiány pályája alacsony, de fokozatosan javuló gazdasági növekedés mellett alakult, miközben a reál-GDP növekedési rátája a 2005-ös 0,9%-ról 2006-ban 1,3%-ra, 2007-ben pedig 1,9%-ra emelkedett. A becslések szerint ugyanebben az időszakban némileg szűkült a negatív kibocsátási rés.
            A költségvetés végrehajtása 2006-ban és 2007-ben jobb volt a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlás időpontjában előirányzottnál A Portugália 2005. júniusában aktualizált stabilitási programjában előterjesztett költségvetési célokkal összehasonlítva, amely alapján kezdeményezték a jelenlegi túlzott hiány esetén követendő eljárást, ahogy azt az 1. szakasz leírja. . Az említett két évben a hiány alakulása a GDP körülbelül 1 százalékpontjával alacsonyabb volt a Portugália 2005 júniusában aktualizált stabilitási programjában eredetileg tervezettnél A GDP-adatsorok 2005 végén és 2006 elején történt módosítása magasabb GDP-szinteket eredményezett, amelyek mechanikusan a hiány arányának a GDP körülbelül ¼ százalékpontjával történő csökkenésével jártak. . A költségvetés 2007-es eredménye összevethető a Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi aktualizált változatában tervezett, a GDP 3%-át kitevő hiánycéllal is. Összességében a GDP 3%-át kitevő referenciaérték alatti államháztartási hiányt a Tanács által meghatározott határidő előtt egy évvel érték el. Ahogy azt a Tanács a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásában ösztönözte, kihasználták a költségvetési hiány csökkentése felgyorsításának lehetőségét, összekapcsolva mindenekelőtt a bevételek vártnál jobb beszedésével.[10][11]
            A Portugália 2005. júniusában aktualizált stabilitási programjában előterjesztett költségvetési célokkal összehasonlítva, amely alapján kezdeményezték a jelenlegi túlzott hiány esetén követendő eljárást, ahogy azt az 1. szakasz leírja.
            A GDP-adatsorok 2005 végén és 2006 elején történt módosítása magasabb GDP-szinteket eredményezett, amelyek mechanikusan a hiány arányának a GDP körülbelül ¼ százalékpontjával történő csökkenésével jártak.
            2006-ban és 2007-ben a költségvetési hiány szűkülése egyrészt a GDP-arányos állami kiadások csökkenésének, másrészt a GDP-arányos bevétel növekedésének az eredménye. 2006-ban a kiadások aránya a GDP körülbelül 1¼ százalékpontjával, 2007-ben pedig majdnem ½ százalékpontjával csökkent. Ezzel párhuzamosan az állami bevételek aránya 2006-ban és 2007-ben egyaránt a GDP mintegy ¾ százalékpontjával növekedett. A költségvetési konszolidáció főként strukturális intézkedéseken alapult, egy 2007-es egyszeri intézkedés Ez egy duzzasztógát üzemeltetésének hosszú távú koncessziós szerződéséhez kapcsolódik, amely az ESA95 szabályainak megfelelően az egyéb tőkekiadásokat csökkentette.  jelentéktelen, a GDP 0,1 %-át jelentő hozzájárulásával. [12]
            Ez egy duzzasztógát üzemeltetésének hosszú távú koncessziós szerződéséhez kapcsolódik, amely az ESA95 szabályainak megfelelően az egyéb tőkekiadásokat csökkentette.
            A kiadási oldalon mind 2006-ban, mind 2007-ben stabilizálódtak a folyó elsődleges kiadások. A kiadások megfigyelt visszafogásának alapvető tényezője volt a közszférában alkalmazottak javadalmazásának csökkenése az állami foglalkoztatás szűkülése mellett, és kisebb mértékben a béreknek az inflációnál alacsonyabb éves kiigazításából eredő korlátozása és az életkorhoz kapcsolódó béremelés befagyasztása révén. Ugyanakkor a nem természetbeni szociális transzferekre az előző években jellemző rendkívül erőteljes növekedés némileg lassult. Ehhez az eredményhez hozzájárult az öregségi nyugdíjkiadások visszaesése, főként a nyugdíjba vonulók számának jóval visszafogottabb alakulása és 2007-ben a munkanélküli segélyek csökkenése révén. Az állami beruházások csökkenése még inkább hozzájárult a kiadások fékezéséhez és a hiány ezt követő csökkenéséhez 2006-ban, a GDP körülbelül ½%-ával. Ezek az adatok összességében összhangban vannak a Tanács azon ajánlásával, hogy hajtsanak végre intézkedéseket a kiadások visszafogása érdekében, amelynek egyik példája volt az öregségi nyugdíjrendszerek reformja.
            A bevételi oldalon az adóbevételek gyors ütemben nőttek, különösen az alacsony gazdasági növekedés alapján (és még inkább az alacsony hazai kereslet fényében). Ez az általános hozzáadottértékadó-mérték 2005. júliusi 2 százalékpontos növelésének (19%-ról 21%-ra), néhány adó (jövedéki adó, néhány foglalkoztatotti kategória társadalombiztosítási járuléka, személyijövedelemadó-kulcs új sarokértéke magas jövedelem esetén) mértékének növelésére vonatkozó diszkrecionális intézkedéseknek, valamint egyes közvetlen adók alacsonyabb jóváírásának az eredménye. Az adóbevételek növekedésének fontos hányada magyarázható továbbá az adóigazgatás javításával és az adószabályok betartásával, amelyek az adóalap szélesedését eredményezték, amelyet nagy mértékben továbbvittek. Ezenkívül a hatékonyabb adóigazgatás lehetővé tette az adóhátralékok sikeresebb beszedését. 2007-ben további adóbevételt eredményezett néhány nagy adófizető társaság nyereségességének helyreállása és az ingatlanvagyon adójának növelése. Az egyéb bevételek (többek között az áruk és szolgáltatások állami értékesítése) 2006-ban és 2007-ben összességében a GDP majdnem ½ százalékpontjával növekedtek. Bizonyos mértékig ez azzal is magyarázható, hogy az állami vállalatok által az államnak fizetett osztalék elmaradása 2005-ben megfordult.
            A költségvetés és a gazdaság fent ismertetett alakulása 2006-ban és 2007-ben a strukturális hiány jelentős mértékű csökkenéséhez vezetett (azaz a ciklikusan kiigazított hiány az egyszeri és más átmeneti intézkedések hatása nélkül). 2006-ban a GDP mintegy 2 százalékpontját jelentő csökkenést értek el, amelyet a következő évben a GDP mintegy 1 százalékpontjának megfelelő további csökkenés követett (lásd a 2. táblázatot). Ezek az eredmények túlmutatnak a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásán, amelyben a strukturális egyenlegnek a 2005-ös szinthez képest 2006-ban a GDP 1,5%-ával, és 2007-ben pedig legalább a GDP ¾%-ával történő csökkentését irányozták elő.
            3. A hiányra vonatkozó előrejelzések 2008-ra és azt követően
            A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ban az államháztartási hiány várhatóan a GDP 2,2%-ára csökken, a reál-GDP 1,7%-os növekedése mellett. Ez az előrejelzés hasonló a Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi aktualizálásában kitűzött, a GDP 2,4 %-át kitevő költségvetési célhoz (feltételezve, hogy a reál-GDP növekedése 2,2%-os), és a 2007-es költségvetési eredmény közzététele után a március 26-án bejelentett, a GDP 2,2%-át kitevő felülvizsgált célhoz.
            A költségvetési egyenleg 2008-ra tervezett javulása főként a bevételből ered. Az előrejelzés szerint 2008-ban az adóbevételek összességében továbbra is gyorsabban növekednek, mint a nominális GDP, bár egyértelműen kisebb különbséggel, mint 2007-ben. Az utóbbi évek magas számadatai után az adórugalmasság várhatóan közelebb kerül történelmi átlagához, tükrözve azt a feltételezést is, hogy a jobb adóigazgatásból és az adószabályok betartásából eredő többletbevétel csökkenő szakaszba kerülhet. 2008-ban az adóbevételekre előnyösen hat a nettó hozzáadottértékadó-bevételek normalizálódása, a maximális visszatérítési időszak 2006-ban és 2007-ben bevezetett csökkentése után. 2008. július 1-jétől azonban az általános héa-mérték 1 százalékpontos csökkenése (21%-ról 20%-ra) visszafogja az adóbevételeket. Ezenkívül az egyéb állami bevételek a GDP arányában várhatóan némileg növekednek, az EU-finanszírozás emelkedése miatt, az új nemzeti stratégiai referenciakeret végrehajtásával összefüggésben Ezzel együtt ez a beáramlás további kiadásokat is eredményez, jelentősen csökkentve ezen bevételek hatását az általános költségvetési egyenlegre. . A tervek szerint a kiadás GDP-hez viszonyított aránya stabil marad. A bérek mérséklődése és a foglalkoztatás visszafogása miatt a közszférában a személyi kiadások a GDP arányában várhatóan körülbelül 0,4 százalékponttal csökkennek. Az állam által kibocsátott takaréklevelek kamatainak 2008 elejétől történő diszkrecionális csökkentése miatt a kamatkiadások csökkennek. Az elektromos áramot termelő duzzasztógátakhoz nyújtott állami koncesszió a GDP mintegy 0,2%-át kitevő egyszeri hiánycsökkentő hozzájárulást jelent Az ESA95 szabályainak megfelelően ez az egyéb tőkekiadások csökkenését jelenti, de a művelet bevételének egy részét az elektromos áramot termelő társaságoknak fizetik kompenzációként amiatt, hogy a fogyasztói árakban az előállítás ára csak fokozatosan jelenik meg. .[13][14]
            Ezzel együtt ez a beáramlás további kiadásokat is eredményez, jelentősen csökkentve ezen bevételek hatását az általános költségvetési egyenlegre.
            Az ESA95 szabályainak megfelelően ez az egyéb tőkekiadások csökkenését jelenti, de a művelet bevételének egy részét az elektromos áramot termelő társaságoknak fizetik kompenzációként amiatt, hogy a fogyasztói árakban az előállítás ára csak fokozatosan jelenik meg.
            Változatlan politikát feltételezve a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzése szerint 2009-ben a reál-GDP 1,6%-os növekedésével számolva az államháztartási hiány várhatóan a GDP 2,6%-a lesz. Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi aktualizálásában a 2009-es költségvetési célt 2,8%-os reál-GDP növekedést feltételezve a GDP 1,5%-ában állapították meg. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint a költségvetési egyenleg alakulását főként a csökkenő adóterhek fogják irányítani, még mindig az általános héa-mérték 2008. júliusi csökkentésének hatását tükrözve. Ezenkívül az adóbevételek szempontjából fontos makrogazdasági alapot jelentő tényezők, mint a háztartások fogyasztása és a munkavállalók javadalmazása az előrejelzések szerint a GDP mögött marad, miközben az adóbevételek az előző évektől eltérően várhatóan a jelentős adóalapokkal összhangban alakulnak. Ezért az adóalapnak a 2. szakaszban említett szélesedése feltételezhetően tartós jellegű. Ha azonban ezen előnyök egy része utólag ideiglenesnek vagy nem fenntarthatónak bizonyulna, vagy a gazdaság lassulása hátrányosan hatna rájuk, a költségvetési kilátások rosszabbak lennének. A 2008-ban végrehajtott egyszeri intézkedés nem folytatódik, és ez a nominális hiány növekedését jelenti. A szokásosnál jelentősebb jelenlegi bizonytalanság a költségvetés és a gazdaság alakulását illetően számos kockázatot eredményez az államháztartás tekintetében.
            A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan a GDP ¼ százalékpontjával javul. Változatlan politika mellett 2009-re a GDP ¼ százalékpontját kitevő romlás várható. Ennek alapján a 2008-as költségvetés végrehajtásával a költségvetési konszolidáció irányába tett jelentős lépésre és ambíciózus 2009-es költségvetésre van szükség ahhoz, hogy Portugália megfeleljen a Tanács 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásának, miszerint tovább kell csökkenteni a strukturális egyenleget az egyensúlyhoz közelítő vagy többlettel jellemzett középtávú pozíció irányába, évente legalább a GDP 0,5%-ával, a túlzott hiány korrekciója után.
            Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi aktualizálása szerint a hiánycél 2010-ben a GDP 0,4%-a, 2011-ben pedig 0,2%-a. Ezeket a terveket a reál-GDP mindkét évre feltételezett 3%-os növekedése mellett kell vizsgálni. A program aktualizálásáról adott véleményében a Tanács megállapította, hogy „előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re elérjék a középtávú célkitűzést. Bár a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható tervezett kiigazítás üteme összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a fent említett kockázatok alapján a kiigazítás további erőfeszítéseket igényelhet (…)” HL C 73., 2008.3.19., 6. o.  .[15]
            HL C 73., 2008.3.19., 6. o.
            4. Az adósságállomány alakulása és az adósságállománnyal kapcsolatos előrejelzések
            A bruttó államadósság 2005-ben meghaladta a GDP 60%-ában kifejezett referenciaértéket, amikor a 2004-es GDP 56,9%-áról a GDP 63,6%-ára emelkedett Ezen adósságadatok és a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindításának időpontjában becsült adatok különbsége főként a GDP-adatoknak a 11. lábjegyzetben említett felülvizsgálatát tükrözi. . 2006-ban az adóssághányad tovább emelkedett a GDP 64,7%-ára, majd 2007-ben visszaesett a 63,6%-ára. Az államadósság arányának 2006-ban feljegyzett növekedése a magas elsődleges államháztartási hiánynak és kisebb mértékben annak a ténynek az eredménye, hogy az államadósság implicit kamatlába meghaladta a nominális GDP-növekedést (ún. „lavinahatás”). 2007-ben az adóssághányad csökkenése főként az adósságcsökkentő állományalkalmazkodás eredménye volt. A GDP növekedésének gyorsulása és a csekély elsődleges többlet – ugyan kisebb mértékben – tovább segítette az adóssághányad csökkenését.[16]
            Ezen adósságadatok és a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindításának időpontjában becsült adatok különbsége főként a GDP-adatoknak a 11. lábjegyzetben említett felülvizsgálatát tükrözi.
            Tekintve, hogy az adóssághányad 2007-ben csökkent, az államadósság alakulásának megfigyelt pályája összhangban volt a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban megfogalmazott, 2005. szeptember 20-i tanácsi ajánlással. Ezenkívül 2006-ban és 2007-ben a pénzügyi műveletek összességében negatív állományalkalmazkodást eredményeztek, segítve így az államadósság arányának csökkenését: 2006-ban a jelentős privatizációs bevételek hatottak leginkább a pénzügyi eszközök csökkenésére; 2007-ben a betétekben és a valutaállományban bekövetkezett csökkenés volt kulcsfontosságú a pénzügyi eszközök állományának további csökkenésében és ezt követően az adósságcsökkentő állományalkalmazkodásban. A betéteket, valutaállományt és a privatizációs bevételeket kizárva 2006-ban és 2007-ben a pénzügyi eszközök nettó beszerzése pozitív maradt, tovább növelve az adóssághányadot.
            A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság aránya 2008-ban várhatóan valamivel a GDP 64%-a fölött lesz és változatlan politikát feltételezve 2009-re GDP 64¼%-ára emelkedik. Ezeket a fejleményeket az alacsony nominális GDP-növekedés és az idei évben valamint jövőre várható viszonylag magas államháztartási hiány mellett kell szemlélni. A Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi aktualizált változatában körvonalazott tervek alapján 2008-ban az adóssághányad várhatóan tükrözi a GDP 0,4%-ának megfelelő pozitív állományalkalmazkodást Úgy tűnik, ez az eredményalapú és a készpénzalapú hiány pozitív különbségéből adódik, ahogy azt a program aktualizálása tartalmazza. Az állományalkalmazkodás adatait azért igazították ki, hogy tükrözzék néhány állami kórház tőkeemelésének a portugál hatóságok általi legújabb besorolását pénzügyi művelet helyett tőketranszferként. . Az állományalkalmazkodásra további nyomást gyakorol az a feltételezés, hogy a kötelezettségek névérték fölötti visszavásárlása a közeljövőben jelentősen növekedni fog a takaréklevelek kamataiban 2008 januárja óta bevezetett változások eredményeként. Összességében az adóssághányad pályája összhangban van a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával abban az értelemben, hogy alakulása tükrözi a hiány csökkentése terén tett előrelépést, és 2006 és 2009 között a pénzügyi műveletek átlagosan nem növelik az adóssághányadot. [17]
            Úgy tűnik, ez az eredményalapú és a készpénzalapú hiány pozitív különbségéből adódik, ahogy azt a program aktualizálása tartalmazza. Az állományalkalmazkodás adatait azért igazították ki, hogy tükrözzék néhány állami kórház tőkeemelésének a portugál hatóságok általi legújabb besorolását pénzügyi művelet helyett tőketranszferként.
            5. Egyéb megfontolások
            A 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően a Tanács azt ajánlotta Portugáliának, hogy tekintettel a megbízható államháztartási statisztika összeállításában megnyilvánuló hiányosságokra javítsa az államháztartási adatok gyűjtését és feldolgozását.
            Az elmúlt években intézményi változásokra és egyéb technikai fejlesztésekre került sor Portugáliában az állami elszámolások összeállítása terén. Ide tartozik a megerősített együttműködés és az egyértelműbb munkamegosztás a nemzeti statisztikai hivatal, a pénzügyminisztérium és a központi bank között, a statisztikai hivatal erőforrásainak, hatáskörének és elszámoltathatóságának növelésével. 2006 elején a három intézmény együttműködési megállapodást írt alá és két munkacsoportot hozott létre a költségvetési elszámolásoknak a költségvetési adatok bejelentése előtti elemzésére, valamint módszertani kérdések megvitatására „Acordo de Cooperaçăo Institucional no Domínio das Estatísticas das Administraçőes Públicas” (intézményi együttműködési megállapodás az általános kormányzati statisztika területén); az angol változat megtalálható a következő honlapon: http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf. Lásd még a „Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]” (források és módszerek konszolidált leltára (EDP statisztikákhoz)), amely megtalálható a következő honlapon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF. . A tervek szerint ezek a változások hozzájárulnak ahhoz, hogy javuljon az államháztartás statisztikáinak minősége. A negyedéves költségvetési elszámolások összeállításának és közzétételének szintén hozzá kell járulnia az éves elszámolások megbízhatóságához és általános minőségéhez, mert így az egyedi számviteli kezelést igénylő tranzakciókat korábban azonosítják. Úgy tűnik, nagyobb figyelmet fordítottak arra, hogy az állami alágazatok idejében jelentsék adataikat; ezenkívül a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás részletesebbé vált és korábban rendelkezésre áll. Ennek eredményeként az utóbbi évekre vonatkozó adatok a korábbiaknál megbízhatóbbaknak bizonyultak. Mindent összevetve ezek a fejlemények jelzik a tanácsi ajánlások betartását.[18]
            „Acordo de Cooperaçăo Institucional no Domínio das Estatísticas das Administraçőes Públicas” (intézményi együttműködési megállapodás az általános kormányzati statisztika területén); az angol változat megtalálható a következő honlapon: http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf. Lásd még a „Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]” (források és módszerek konszolidált leltára (EDP statisztikákhoz)), amely megtalálható a következő honlapon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Következtetések
            Az államháztartási hiány jelentősen csökkent a 2005-ben a GDP 6,1%-át kitevő értékről 2006-ban a GDP 3,9%-ára, 2007-ben pedig 2,6%-ára, a GDP 3%-át jelentő referenciaérték alá. A hiány csökkentését célzó intézkedések többnyire tartós jellegűek. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) 2006-ban a GDP-re vetítve körülbelül 2 százalékponttal javult, majd 2007-ben a GDP további 1 százalékpontjával, és meghaladta a Tanácsnak a pénzügyi erőfeszítésekre tett ajánlásában szereplő, a GDP 1,5%-át kitevő 2006-os és a GDP legalább ¾%-át elérő 2007-es javulást. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2008-ban várhatóan a GDP 2,2%-ára csökken (beleértve a GDP majdnem 0,2%-át jelentő egyszeri intézkedéseket, amelyek nélkül a hiány még mindig a GDP 3%-a alatt lenne). Változatlan politika alapján a hiány az előrejelzések szerint 2009-ben a GDP 2,6%-ára emelkedik. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.
            A bruttó államadósság a 2006. évi GDP 64,7%-áról 2007-ben a GDP 63,6%-ára csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság 2008-ban várhatóan a GDP közel 64%-ára, és változatlan politikát feltételezve 2009-ben 64¼%-ára csökken, alacsony GDP-növekedés és még mindig magas államháztartási hiány mellett.
            Az átfogó értékelésből az következik, hogy Portugáliában a túlzott hiány korrekciója megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy helyezze hatályon kívül a portugáliai túlzott költségvetési hiányról szóló határozatát.
            2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2005-2009
            Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||BIZ|SP (2)|BIZ (3)|SP (2)|
            Államháztartási egyenleg|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2,2)|||
            - Összes bevétel|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            - Összes kiadás|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            amelyben:|- kamatkiadás|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |-bruttó állóeszköz-felhalmozás|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Elsődleges egyenleg|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Egyszeri és átmeneti intézkedések|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Strukturális egyenleg (1)|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Strukturális elsődleges egyenleg (1)|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Bruttó államadósság (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Adóssághányad változása (a) = (b) + (c) + (d) (5)|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Hozzájárulások:|- elsődleges egyenleg (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1,3|
            |- „lavinahatás” (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0,4|
            |- állományalkalmazkodás (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            P.m. Reál-GDP növekedés (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            P.m. Kibocsátási rés|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)(1) Ciklikus hatásoktól megtisztított (elsődleges) egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül.(2) Ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések a program szerint, ahogy a programban szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai kiszámították.(3) A politika változatlanságát feltételezve.(4) A bruttó adóssághányad változása a következőképpen bontható le:ahol t az idő alsó indexe;  D, PD, Y  és  SF  sorban az államadósság-állomány, az elsődleges hiány, a nominális GDP és az állományalkalmazkodás, valamint  i  és  y  az adósság átlagos költségét és a GDP nominális növekedését jelenti. A zárójeles kifejezés a „lavinahatást” fejezi ki.(5) Az összegben levő eltérések a kerekítés eredményei.Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése (BIZ) és a stabilitási program 2007. decemberi aktualizált változata (SP). Zárójelben a portugál hatóságok által 2008. március 26-án közétett új hivatalos előrejelzés adatai szerepelnek.|
            Ajánlás:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Portugáliában a túlzott hiány fennállásáról szóló 2005/730/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
            AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
            tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,
            tekintettel a Bizottság ajánlására,
            mivel:
            (1) A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlását követően a 2005/730/EK tanácsi határozat HL L 274., 2005.10.20., 91. o.  megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2005-re tervezett államháztartási hiány a GDP 6,2%-a volt, amely meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintjével kapcsolatban a Szerződésben előirányzott 60%-os referenciaértéket meghaladóan a GDP 66,5%-ának elérését tervezték. [19]
            HL L 274., 2005.10.20., 91. o.
            (2) 2005. szeptember 20-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.  3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Portugáliához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2008-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.[20]
            HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.
            (3) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.
            (4) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.  4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.[21]
            HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.
            (5) Portugália 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:
            – Az államháztartási hiány a 2005-ös GDP 6,1%-áról 2006-ban a GDP 3,9%-ára, 2007-ben pedig 2,6%-ára csökkent, a GDP 3%-át jelentő referenciaérték alá. Utóbbi megfelel Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 3%-át kitevő hivatalos hiánycélnak.
            – Az állami kiadások GDP-arányos csökkenése és a GDP-arányos bevétel növekedése egyaránt hozzájárult az államháztartási egyenleg javulásához. A kiadási hányad 2006-ban a GDP 1¼ százalékpontjával, 2007-ben pedig a GDP majdnem ½ százalékpontjával csökkent. Ezzel párhuzamosan az állami bevételek aránya 2006-ban és 2007-ben egyaránt a GDP mintegy ¾ százalékpontjával növekedett. A költségvetési konszolidáció főként strukturális intézkedéseken alapult, egy egyszeri intézkedés jelentéktelen, a GDP 0,1 %-át jelentő hozzájárulásával 2007-ben. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint 2006-ban a GDP 2 százalékpontjával és 2007-ben 1 százalékpontjával javult, ami összhangban van a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával, amely 2006-ban a strukturális egyenlegnek a GDP 1,5%-ával és 2007-ben pedig legalább a GDP ¾%-ával történő csökkentését irányozta elő.
            – 2008-ra – a Bizottság szolgálatainak 2008 tavaszi előrejelzése szerint – a hiány tovább csökken, a GDP 2,2%-ára, amelyet főként további bevételek eredményeznek, miközben a költségvetés végrehajtásában egy egyszeri, a GDP 0,2%-át jelentő hiánycsökkentő művelet hatása érvényesül. Ez nagyjából megfelel a portugál stabilitási program 2007. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,4%-át kitevő hivatalos hiánycélnak és a portugál hatóságok által 2008. március végén bejelentett, a GDP 2,2%-át kitevő felülvizsgált célnak. 2009-re a tavaszi előrejelzés szerint – változatlan politika alapján – az államháztartási hiány a GDP 2,6%-a lesz. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP ¼ százalékpontjával javul, 2009-ben pedig – politikai változások nélkül – a GDP ¼ százalékpontjával romlik. Ezt a költségvetési helyzet középtávú célkitűzésének eléréséhez szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Portugália esetében a GDP 0,5%-át jelentő strukturális hiány,
            – Az államadósság a GDP 2006-os 64,7%-áról 2007-ben 63,6%-ra csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzésében előrevetített alacsony GDP-növekedés és a még mindig magas államháztartási hiány 2009-ben várhatóan a GDP 64¼%-át jelentő államadósságot eredményez.
            (6) A Tanács véleménye szerint a portugáliai túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2005/730/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
            1. cikk
            Az általános értékelésből az következik, hogy Portugáliában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.
            2. cikk
            A 2005/730/EK határozat hatályát veszti.
            3. cikk
            Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.
            Kelt Brüsszelben,
            a Tanács részéről
            az elnök
            [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.
            [2] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.
            [3] Portugália legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
            [4] SEC(2005) 836.
            [5] HL L 274., 2005.10.20., 91. o.
            [6] A Portugáliára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEC(2006) 786.
            [8] Eurostat News Release, 54. szám, 2008. április 18.
            [9] A hiány arányát rendszerint az első eredménynek a tavaszi bejelentésben való közzétételét követően vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Az EU-tagállamok egészében a módosítások általában viszonylag kismértékűek és átlagban a nullától jelentéktelen eltérést mutatnak. Portugália esetében a hiány arányának felfelé történő módosítása gyakrabban fordult elő, mint lefelé történő módosítása; ez felvetheti, hogy az első eredmények összeállításában némi eltérés van. Az utóbbi évek adatai azonban, még ha a portugál költségvetési elszámolások jövőbeli módosítása nem is zárható ki, megbízhatóbbak, mint korábban.
            [10] A Portugália 2005. júniusában aktualizált stabilitási programjában előterjesztett költségvetési célokkal összehasonlítva, amely alapján kezdeményezték a jelenlegi túlzott hiány esetén követendő eljárást, ahogy azt az 1. szakasz leírja.
            [11] A GDP-adatsorok 2005 végén és 2006 elején történt módosítása magasabb GDP-szinteket eredményezett, amelyek mechanikusan a hiány arányának a GDP körülbelül ¼ százalékpontjával történő csökkenésével jártak.
            [12] Ez egy duzzasztógát üzemeltetésének hosszú távú koncessziós szerződéséhez kapcsolódik, amely az ESA95 szabályainak megfelelően az egyéb tőkekiadásokat csökkentette.
            [13] Ezzel együtt ez a beáramlás további kiadásokat is eredményez, jelentősen csökkentve ezen bevételek hatását az általános költségvetési egyenlegre.
            [14] Az ESA95 szabályainak megfelelően ez az egyéb tőkekiadások csökkenését jelenti, de a művelet bevételének egy részét az elektromos áramot termelő társaságoknak fizetik kompenzációként amiatt, hogy a fogyasztói árakban az előállítás ára csak fokozatosan jelenik meg.
            [15] HL C 73., 2008.3.19., 6. o.
            [16] Ezen adósságadatok és a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindításának időpontjában becsült adatok különbsége főként a GDP-adatoknak a 11. lábjegyzetben említett felülvizsgálatát tükrözi.
            [17] Úgy tűnik, ez az eredményalapú és a készpénzalapú hiány pozitív különbségéből adódik, ahogy azt a program aktualizálása tartalmazza. Az állományalkalmazkodás adatait azért igazították ki, hogy tükrözzék néhány állami kórház tőkeemelésének a portugál hatóságok általi legújabb besorolását pénzügyi művelet helyett tőketranszferként.
            [18] „Acordo de Cooperaçăo Institucional no Domínio das Estatísticas das Administraçőes Públicas” (intézményi együttműködési megállapodás az általános kormányzati statisztika területén); az angol változat megtalálható a következő honlapon: http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf. Lásd még a „Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]” (források és módszerek konszolidált leltára (EDP statisztikákhoz)), amely megtalálható a következő honlapon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] HL L 274., 2005.10.20., 91. o.
            [20] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.
            [21] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.


title: A Tanács ajánlása (2016. július 12.) Románia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2016. évi stabilitási programját

text:
               18.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 299/73

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2016. július 12.)
   Románia 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2016. évi stabilitási programját
   (2016/C 299/18)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,
   tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
   tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
   tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
   tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2015. november 26-án elfogadta az éves növekedési jelentést, és ezzel elindult a gazdaságpolitikai koordináció 2016. évi európai szemesztere. Az Európai Tanács a 2016. március 17–18-i ülésén jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. 2015. november 26-án a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Romániát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

               (2)

               A Romániára vonatkozó 2016. évi országjelentést 2016. február 26-án tették közzé. Az országjelentésben értékelték a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Románia által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. A Bizottság 2016. március 8-án bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Romániában nem áll fenn makrogazdasági egyensúlyhiány.

               (3)

               Románia 2016. április 28-án benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi konvergenciaprogramját. A kettő közötti kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

               (4)

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok programozását a vonatkozó országspecifikus ajánlások figyelembevételével alakították ki. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná ezt a rendelkezést.

               (5)

               A harmadik fizetésimérleg-támogatási program (2013–2015) 2015 szeptemberében befejeződött anélkül, hogy felülvizsgálat készült volna. A programfeltételek végrehajtásának felmérésére irányuló harmadik hivatalos program-felülvizsgálat (2015. június 16–30.) nem zárult le. Ugyan több területen történt előrelépés, a program kulcsfontosságú szakpolitikai területeket érintő jelenlegi és korábbi eredményei ingatagok. A programot követő utólagos felügyelet 2015. október 1-jén kezdődött meg, és mindaddig folytatódik, amíg az ország vissza nem fizeti az első fizetésimérleg-támogatási program keretében kapott kölcsön legalább 70 %-át, vagyis legalább 2018 tavaszáig.

               (6)

               Románia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2016. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti előre, hogy az államháztartás egyenlege a 2015-ös -0,7 %-ról 2016-ban és 2017-ben a GDP -2,9 %-ára fog romlani. A strukturális egyenleg előreláthatólag szintén romlani fog. A program értelmében az ország el fog térni a 2014-ben és 2015-ben sikeresen teljesített középtávú költségvetési céltól – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiánytól –, és a tervek szerint a programidőszak során nem fog visszaállni erre a szintre. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság a programidőszakban várhatóan 40 % alatt marad. Az ezen költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2016-ra nézve megalapozott, 2017-re nézve pedig enyhén optimista. A Bizottság 2016. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy jelentős eltérés mutatkozik 2016-ban, és változatlan politikát feltételezve 2017-ben is. Emellett a Bizottság 2016. évi tavaszi előrejelzése 2017-re a GDP 3,4 %-ának megfelelő költségvetési hiányt vetít előre, ami meghaladja a Szerződésben rögzített 3 %-os referenciaértéket. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Románia nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ezért 2016-ban és 2017-ben további intézkedésekre lesz szükség a megfelelés biztosítása érdekében.

               (7)

               Románia költségvetési kerete a rendelkezéseket tekintve szilárd, ám gyakorlati alkalmazása nem elég hatékony. A közelmúltbeli hiánynövelő költségvetési intézkedések egyikét sem a rendes költségvetési eljárás részeként kezdeményezték, illetve fogadták el. 2015-ben a kormány nem tartotta be azokat az előírásokat, amelyek szerint a pénzügyminisztérium által hitelesített hatásvizsgálatot kell csatolni az állami kiadásokat növelő vagy az állami bevételeket csökkentő új jogalkotási kezdeményezésekhez, tiszteletben kell tartani a kiadások felső határát, valamint kompenzációs intézkedéseket kell kidolgozni a bevételcsökkenés ellensúlyozására. A gyakorlatban a költségvetési tanácsnak igen kevés ideje van arra, hogy visszajelzést adjon a költségvetési javaslatokra, és véleményét és ajánlásait nem veszik kellőképpen figyelembe. A 2016. évi költségvetési törvény 2,95 %-os GDP-arányos költségvetési hiánycélt határoz meg, ami a középtávú költségvetési célhoz képest jelentős eltéréshez vezet. Ez a nemzeti költségvetési kerettől való eltávolodást jelent.

               (8)

               Számos intézkedés végrehajtása van folyamatban az adóbehajtás javítása és az adózási szabályok betartatása érdekében. Ezek közé tartozik a pénztárgépek kötelezővé tétele, a készpénzes fizetésre vonatkozó szabályok szigorítása, egy új héaregisztrációs eljárás bevezetése, az adóhatóság (ANAF) által végzett ellenőrzések megerősítése, valamint a hatóság folyamatban lévő szerkezeti átalakítása. Mindezek ellenére a nagymértékű adókijátszás és az alacsony szintű adózási fegyelem továbbra is kihívást jelent. A be nem jelentett munkavégzés és a ténylegesnél alacsonyabb bejelentett bérek változatlanul visszavetik az adóbevételeket, és gazdasági zavarokat okoznak. A be nem jelentett munkavégzés visszaszorítását célzó – többek között a munkaügyi felügyelőség által végrehajtott – intézkedések változatlanul kevés eredménnyel járnak.

               (9)

               A férfiak és nők nyugdíjkorhatárának kiegyenlítéséről szóló törvény már 2013 óta a parlament előtt van. Elfogadása számottevően megnövelné az idősebb nők munkaerő-piaci részvételét, és egyúttal csökkentené a nemek között a nyugdíj tekintetében fennálló különbséget, valamint enyhítené a nőket fenyegető időskori szegénység kockázatát.

               (10)

               2015 során javultak a munkaerő-piaci viszonyok. A munkanélküliség alacsony, és a foglalkoztatási ráta növekedőben van. A tartós munkanélküliség az uniós átlag alatt van. Ezzel egyidejűleg még mindig jelentős kihívásokkal kell szembenézni, elsősorban a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok nagy arányával összefüggésben; az e fiatalok hatékony aktivizálására irányuló próbálkozások korlátozottak.

               (11)

               A nemzeti foglalkoztatási hivatal nem képes megfelelő, személyre szabott szolgáltatásokat nyújtani az álláskeresőknek, és a munkáltatók számára is csupán korlátozott szolgáltatásokat biztosít annak ellenére, hogy a hivatalt kötelező jelleggel tájékoztatni kell a betöltendő álláshelyekről. Eljárást fogadtak el a különböző kategóriákba tartozó munkanélkülieknek szóló személyre szabott támogatás biztosítása érdekében, ám a végrehajtás még várat magára. A foglalkoztatási és szociális szolgálatok között szinte elhanyagolható az együttműködés, ami még inkább megnehezíti a szociális ellátás kedvezményezettjeinek aktivizálását.

               (12)

               A minimálbér – amely uniós szinten a legalacsonyabbak között van – 2013 óta jelentős mértékben emelkedett, ám a megállapítására vonatkozó objektív kritériumok hiánya bizonytalansághoz vezet. A minimálbér-megállapítás reformjának kidolgozása érdekében háromoldalú munkacsoport jött létre, azonban továbbra sincsenek olyan világos iránymutatások vagy kritériumok, amelyek figyelembe vennék a minimálbér munkahelyteremtésre, szociális körülményekre és versenyképességre gyakorolt hatását. Összességében a szociális párbeszéd változatlanul gyenge.

               (13)

               Az uniós tagállamok közül Romániában az egyik legmagasabb a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők aránya. A szociális ellátásban részesülők munkaerő-piaci aktivizálása igen csekély mértékű, főleg a vidéki térségekben. A szociális referenciaindexet – amely alapján a szociális ellátás összegét számítják – nem frissítik rendszeresen a gazdasági környezetnek megfelelően, így idővel kérdésessé válhat a juttatások megfelelősége. Elfogadás céljából a parlament elé terjesztették a pénzügyi felzárkózást elősegítő minimumjövedelemről szóló törvényt, amely a várakozások szerint fokozni fogja a juttatások célirányosságát és megfelelőségét, valamint hozzá fog járulni az ilyen minimumjövedelemben részesülő személyek munkaerő-piaci aktivizálásához. A szegénység visszaszorítását célzó kormányzati csomag részeként több intézkedés is foglalkozik e kérdéssel integrált megközelítést érvényesítve (oktatás, egészségügy, lakhatás, szociális védelem, közlekedés).

               (14)

               Románia továbbra is kihívásokkal néz szembe az oktatás terén. Több stratégia érinti az egész életen át tartó tanulást, a szakképzést, a felsőoktatást és a korai iskolaelhagyást. Ennek dacára a korai iskolaelhagyók aránya továbbra is jóval meghaladja az uniós átlagot, ami részben a 2015-ben jóváhagyott stratégia végrehajtásának jelentős késedelmeire vezethető vissza. A prevenciós és felzárkóztatási programok köre igen szűk. A kiszolgáltatott csoportok – például a romák és a szegény családból származó gyermekek – még mindig akadályokba ütköznek a színvonalas oktatáshoz való hozzáférés, illetve tanulmányaik befejezése terén, kiváltképp a vidéki térségekben. A kisgyermekkori nevelést és gondozást illetően Románia intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy előmozdítsa a hátrányos helyzetű 3–6 éves korú gyermekek óvodai oktatásban való részvételét. A 0–3 éves korosztály számára nyújtott kisgyermekkori szolgáltatások változatlanul szűk körűek. A szülői szabadság kiterjesztéséről szóló új jogszabályok és a munkavállalás nem kielégítő ösztönzői együttesen még nagyobb akadályokat gördíthetnek a nők munkaerő-piaci részvétele elé. A felső középfokú szakképzésben való részvétel az uniós átlag felett van, ám a lemorzsolódók aránya változatlanul magas. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya növekvő tendenciát mutat, ugyanakkor a felsőoktatás színvonala és munkaerő-piaci relevanciája korlátozott. A felnőttképzésben való részvétel rendkívül kis mértékű.

               (15)

               Az egészségügy terén Románia gyenge eredményeket tud felmutatni. A születéskor várható élettartam a férfiak és a nők esetében is jócskán elmarad az uniós átlagtól. A legfőbb problémát még mindig az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a kórházi ellátás túlzott mértékű igénybevétele jelenti. A széleskörűen elterjedt hálapénzek miatt az alacsony jövedelemmel rendelkező személyek hátrányban vannak az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés terén. Románia intézkedéseket fogadott el annak érdekében, hogy az alacsony jövedelmű nyugdíjasok, valamint a távoli és elszigetelt közösségekben élők számára megkönnyítse az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést. Jelenleg zajlik a szociális és egészségügyi mediátorok hálózatának kialakítása, emellett jogszabálytervezetet terjesztettek elő a közösségi szolgáltatásokról. A fogyatékossággal élő személyek tekintetében az intézményesítettség csökkentése továbbra is kihívást jelent.

               (16)

               Románia fellépett annak érdekében, hogy az egészségügyi rendszerben kezelje az elégtelen finanszírozást, valamint az állami források nem megfelelő felhasználását. A vonatkozó reformok kiterjednek a hátralékok felszámolására az egészségügyi ágazatban, a gyógyszerkiadások fenntarthatóságának fokozására, az e-egészségügyi megoldások végrehajtására, az egészségügyi rendszer finanszírozásának javítására, az erőforrásoknak a kórházi ápolás helyett a megelőzés és az alapellátás javára történő átcsoportosítására, valamint a központosított közbeszerzési eljárásokra. Mindazonáltal az adminisztratív kapacitások szűkössége késlelteti a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló nemzeti egészségügyi stratégia végrehajtását. Az egészségügyi rendszer hatékonyságát konkrétan visszavetik azok a késedelmek, amelyek a kórházi ágazat ésszerűsítésének és a fekvőbeteg-ellátásról a költséghatékonyabb járóbeteg-ellátásra való áttérésnek a terén tapasztalhatók.

               (17)

               A Románián belüli legnagyobb fejlettségbeli különbségek a városi és a vidéki térségek között érhetők tetten. Vidéken rosszabbak a foglalkoztatási, szociális, egészségügyi és oktatási mutatók, és a gyenge és fragmentált helyi adminisztratív kapacitások miatt az emberek korlátozottabb mértékben férnek hozzá az oktatáshoz, az orvosi ellátáshoz, az alapvető közüzemi szolgáltatásokhoz és a közszolgáltatásokhoz. Mindeközben az alulfejlett közlekedési infrastruktúra és a korlátozott egyéni és tömegközlekedés, valamint az ingázás magas költségei és a széles sávú infrastruktúrához való korlátozott hozzáférés együttese gátolja a vidéki területek társadalmi-gazdasági fejlődését. A mezőgazdaságra jellemző alacsony hozzáadott érték és a vidéki térségek gazdasági diverzifikációjának hiánya hátráltatja a fenntartható vidéki gazdaság kialakulását. A vidéki munkaerő jelentős része önellátó vagy részben önellátó gazdálkodást folytat, ami a rejtett munkanélküliséggel vagy nem jövedelemszerző családi munkával, az alacsony termelékenységgel és a szegénységgel hozható összefüggésbe. A szegénység elleni csomag – amelyet elsősorban uniós forrásokból kívánnak finanszírozni – integrált megközelítést irányoz elő a szegénység elleni küzdelem terén és a vidéki területekre is kiterjed. Kilátásba helyezték olyan integrált közösségi csoportok megszervezését, amelyek különböző integrált szolgáltatásokat nyújtanak a hátrányos helyzetű közösségek számára, de a tervezett intézkedéseket mindeddig nem hajtották végre.

               (18)

               A közigazgatási reform stratégiai kerete már 2014-ben életbe lépett, ám végrehajtása 2015 során lassú volt. 2016-ban elfogadtak néhány kulcsfontosságú kezdeményezést, amelyek a közigazgatás működésének átláthatóságát és hatékonyságát hivatottak javítani. Az emberi erőforrásokra – különösen a felvételre/kinevezésre, az értékelésre, a fizetésekre, valamennyi személyzeti kategória szakmai előmenetelére és a képzésre – vonatkozó átfogó és átlátható szakpolitikai megközelítés elfogadásának késedelme azonban teret enged önkényes megközelítések alkalmazásának a kulcsfontosságú eljárásokat és döntéseket illetően. Az ingatag szervezeti felépítéssel párosulva ez káros hatást gyakorol a közszolgálat függetlenségére és szakmaiságára, és ebből adódóan hatékonyságára és eredményességére is. Az adminisztratív eljárások bonyolultsága, a nem hatékony közbeszerzési rendszer és a széleskörűen elterjedt korrupció korlátok közé szorítja a lakossági és a vállalati ügyfeleknek történő szolgáltatásnyújtást (beleértve az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat is). A stratégiai tervezés, a programalapú költségvetés-tervezés, a konzultáció és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal kihasználtsága továbbra is elmarad a kívánatos szinttől. Ezek a kihívások számos területen akadályozzák a fontos szakpolitikák végrehajtását, így például a rendelkezésre álló uniós források és egyéb finanszírozási támogatások felhasználását is.

               (19)

               A fő gazdasági ágazatokat uraló állami tulajdonban lévő vállalatok jellemzően alulteljesítenek. Különösen igaz ez a kulcsfontosságú infrastrukturális iparágakra: az energiaágazatban az ilyen vállalatokhoz kötődik a forgalom 44 %-a és a foglalkoztatottak 77 %-a, míg a közlekedési ágazatban ez az arány 24 %, illetve 28 %. Az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányításáról szóló, 109/2011. sz. sürgősségi kormányrendelet 2016. május 10-én módosított formában törvényerőre emelkedett, és a módosításoknak köszönhetően a jogszabály jobban illeszkedik a nemzetközi bevált gyakorlatokhoz. Románia több állami tulajdonban lévő vállalat esetében visszatért ahhoz a gyakorlathoz, hogy az ideiglenes vezetőség helyére szakképzett vezetőket vesz fel, a haladás azonban lassabban bontakozik ki, mint azt eredetileg bejelentették. Az éves költségvetések időben történő elfogadása, valamint az ellenőrzött éves beszámolók jóváhagyása és közzététele fokozná az állami vállalatok átláthatóságát és elszámoltathatóságát. Jelenleg zajlik az új privatizációs törvény kidolgozása, amely azonban olyan rendelkezéseket is tartalmazhat, amelyek nem egyeztethetők össze a vállalatirányítási jogszabályokkal. Különösen aggályos a privatizáció vagyonfelügyelőjének és a vállalkozás vezetőségének hatáskörei közötti valószínűsíthető átfedés.

               (20)

               Annak ellenére, hogy az igazságügyi intézmények erőfeszítéseket tesznek a magas szinten elkövetett korrupció megfékezése érdekében, a korrupció változatlanul számos gazdasági ágazatban jelen van, és az összes kormányzati szinten érint kinevezett és választott tisztviselőket, köztisztviselőket és közintézmények alkalmazottait egyaránt. Bár az országban nagy horderejű igazságügyi reformok zajlanak, továbbra is problémákat vet fel a bíróságok nagy ügyterhe, a bírósági határozatok kiszámíthatósága és megfelelő végrehajtása, valamint a bírói karra nehezedő külső nyomás. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében a Bizottság ajánlásokat dolgoz ki Románia számára az igazságügyi reformra és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozóan. A Romániának szóló országspecifikus ajánlások ezért nem foglalkoznak e területekkel.

               (21)

               A pénzügyi ágazat stabilabbá vált, ám még így is kiszolgáltatott a hazai jogalkotási kezdeményezésekkel szemben. Az adósságelengedésről szóló, nemrégiben elfogadott törvény – amely a meglévő kölcsönállományra nézve visszamenőleges hatállyal rendelkezik – több hitelintézetet kihívás elé állíthat, és visszafoghatja a hitelezési tevékenységet. A törvény egyúttal növelheti a pénzügyi szektor stabilitását fenyegető kockázatokat, ami a gazdaság egészére kihathat. A bankokat esetlegesen károsan érintő további fejlemények közé sorolható a devizahitelek hazai pénznemben folyósított kölcsönökké való átalakítására vonatkozó javaslat, továbbá a kölcsönszerződésekben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltételekkel kapcsolatos egyes bírósági határozatok.

               (22)

               A nem kielégítő vagy gyenge minőségű infrastruktúra a legproblémásabb tényezők egyike a romániai üzleti tevékenység szempontjából, és gátolja a kereskedelem és a gazdaság fejlődését. A közelmúltbeli szerény javulás ellenére a régió országai közül továbbra is Románia a sereghajtó a közlekedési és kommunikációs infrastruktúra érzékelt színvonala tekintetében. A román út- és autópálya-hálózat regionális viszonylatban és az ország méretéhez képest is kicsi. A közlekedési főterv és a kapcsolódó vasúti reform elfogadását több ízben elhalasztották.

               (23)

               A bőségesen rendelkezésre álló, mindenekelőtt az uniós forrásokból származó finanszírozás ellenére 2008 óta csökken az állami beruházások mértéke. Ez a trend 2015-ben megfordult ugyan, de a közberuházások volumene 2016-tól kezdődően várhatóan ismét csökken, mivel a 2014–2020-as program végrehajtása nem kezdődött meg teljes mértékben, és nincsen elég kiérlelt, előkészületben lévő projekt. Az ország az utóbbi időben folyamatos erőfeszítéseket tesz a minisztériumközi együttműködés megerősítése, a közbeszerzési rendszer átszervezése és a beruházási projektek tervezésének és végrehajtásának javítása érdekében. Ennek ellenére az állami beruházási projektek előkészítése változatlanul hiányos és nagyban függ a külső befolyásoló tényezőktől. A projektkiválasztást továbbra is hátráltatja, hogy közép- és hosszú távra nézve nincsenek stratégiai prioritások és tervezés, nagyszámú döntéshozónak kell megállapodásra jutnia, az államháztartási minisztériumon belül működő közberuházás-értékelő egység korlátozott végrehajtási hatáskörrel rendelkezik, valamint nem kapcsolódnak kiválasztási kritériumok a helyi fejlesztést célzó nemzeti programhoz.

               (24)

               A költség-versenyképesség és a kereskedelmi teljesítmény terén felmutatott lényeges előrelépések ellenére Románia nem költségalapú versenyképessége továbbra is kihívást jelent. Strukturális akadályok fékezik a magasabb hozzáadott értéket képviselő gazdaság felé való elmozdulást, és visszavetik Romániának a fenntartható növekedés ösztönzésére irányuló képességét is. Az adminisztratív eljárások összetettsége, a költségvetési és adóügyi szakpolitikák instabilitása és a gyenge üzleti környezet továbbra is rányomja bélyegét a beruházási döntésekre. A nagymértékű adócsalás és be nem jelentett munkavégzés csökkenti az adóbevételeket és gazdasági zavarokat idéz elő. A kis- és középvállalkozások számára változatlanul korlátozott a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés.

               (25)

               Az európai szemeszter keretében a Bizottság átfogó elemzést készített Románia gazdaságpolitikájáról, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Romániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Mivel az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzásának erősítése érdekében a jövőbeli nemzeti döntések során az uniós szempontokra is tekintettel kell lenni, a Bizottság nemcsak azt vette figyelembe, hogy az intézkedések milyen jelentőséggel bírnak a fenntartható nemzeti költségvetési és társadalmi-gazdasági politika szempontjából, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi.

               (26)

               A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a konvergenciaprogramot; véleményét (4) mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlásban foglaltak tükrözik,

         AJÁNLJA, hogy Románia 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

               1.

               A 2016. év tekintetében mérsékelje a középtávú költségvetési céltól való eltérést, és 2017-ben – amennyiben a középtávú költségvetési cél betartása ennél kisebb erőfeszítések révén nem biztosítható – érjen el a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást. Biztosítsa a költségvetési keret alkalmazását, és erősítse meg az adózási fegyelmet és az adóbehajtást. Biztosítsa, hogy a jogalkotási javaslatok ne ássák alá a jogbiztonságot és ne tegyék kockára a pénzügyi stabilitást. Szükség esetén fogadjon el intézkedéseket az ilyen kockázatok enyhítése céljából.

               2.

               Erősítse meg a nemzeti foglalkoztatási hivatal által a munkaadók és az álláskeresők számára nyújtott szolgáltatásokat, különösen azáltal, hogy e szolgáltatásokat az álláskeresők profiljához igazítja és jobban összehangolja a szociális ellátással, így többek között a szociális szolgáltatásokkal, valamint eléri a nem regisztrált fiatalokat. A szociális partnerekkel konzultálva határozza meg a minimálbér-megállapítás objektív kritériumait. Lépjen fel a korai iskolaelhagyás megelőzése és a minőségi oktatás nyújtásának kiterjesztése érdekében, mindenekelőtt a romák tekintetében. Fogadja el a férfiak és nők nyugdíjkorhatárának kiegyenlítését.

               3.

               Szorítsa vissza a hálapénz használatát az egészségügyi ágazatban és növelje a járóbeteg-ellátás elérhetőségét. Fokozza az emberierőforrás-menedzsment függetlenségét és átláthatóságát a közigazgatás terén. Egyszerűsítse az adminisztratív eljárásokat a vállalkozások és a lakosság számára. Erősítse meg az állami tulajdonban lévő vállalatok vállalatirányítását.

               4.

               Javítsa az integrált közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, bővítse az alapvető infrastruktúrát és mozdítsa elő a gazdasági diverzifikációt, kiváltképp a vidéki területeken. Fogadja el és hajtsa végre a közlekedési főtervet. Javítsa az állami beruházási projektek prioritási sorrendjének kialakítását és az ilyen projektek előkészítését.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. KAŽIMÍR

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1176/2011/EU rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

      (4)  Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.