Fontos jogi nyilatkozat

|

52007SC0620

Javaslat a Tanács határozata a görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről  /* SEC/2007/0620 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.5.2007SEC(2007) 620 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. HáttérA Szerződés 104. cikke előírja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és megállapítja az annak felismerésére és orvoslására szolgáló eljárást. A túlzott hiány esetén követendő eljárás (EDP) további részletezésre került „a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletben[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiány túllépi-e a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket (kivéve, ha a hiány aránya jelentősen és folyamatosan csökken, és közelít a referenciaértékhez; vagy pedig a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-os referenciaértéket (kivéve ha az államadósság aránya elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság biztosítja az EDP végrehajtására szolgáló adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. [2],[3].A Bizottság 2004. május 19-én indította meg az EDP-t Görögország tekintetében a 104. cikk (3) bekezdése értelmében készült jelentés elfogadásával, a 2003. évi, a GDP 3,2%-ának megfelelő államháztartási hiány és a GDP 103%-ának megfelelő államadósság alapján[4]. A Tanács 2005. július 4-én a Bizottság javaslatára úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően[5]. A Tanács egyidejűleg és úgyszintén a Bizottság ajánlására ajánlásokat[6] intézett Görögországhoz a 104. cikk (7) bekezdése alapján azzal a céllal, hogy legkésőbb 2005-re véget vessen a túlzott költségvetési hiánynak. A Tanács 2005. január 18-án a 104. cikk (8) bekezdésének megfelelően és a Bizottság ajánlásai alapján úgy határozott, hogy a meghatározott időn belül nem került sor hatékony intézkedések megtételére a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásokra válaszul[7]. A Tanács 2005. február 17-én a Bizottság ajánlására a 104. cikk (9) bekezdésével[8] összhangban úgy határozott, hogy felszólítja Görögországot a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséhez szükségesnek ítélt hiánycsökkentési intézkedések megtételére, és egy évvel, 2006-ra meghosszabbította a kiigazításra adott határidőt.A Tanács a 104. cikk (9) bekezdése értelmében hozott határozatában úgy döntött, hogy „ Görögországnak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2006-ig meg kell szüntetnie a fennálló túlzott hiányt, az alábbiak által: i. a görög parlament által jóváhagyott 2005-ös költségvetés szigorú végrehajtása, és ii. 2006-ban állandó jellegű kiigazítási intézkedések végrehajtása, amelyek a hiány legalább 0,6 százalékpontos GDP-arányos korrigálását eredményezik”. A Tanács azt is előírta, hogy Görögország továbbra is tegyen erőfeszítéseket „a nettó hitelfelvételtől eltérő, az adósságszint változásához hozzájáruló tényezők meghatározása és ellenőrzése érdekében azzal a céllal, hogy a bruttó államadósság-ráta elegendő mértékben csökkenjen, és a túlzott hiány kiigazításával összhangban, kielégítő ütemben közelítsen a referenciaértékhez”, és az „államháztartási adatok összegyűjtésének és feldolgozásának javítására” A Tanács előírta Görögországnak, hogy 2005. március 21-i határidőig nyújtson be jelentést, amelyben felvázolja a Tanács ajánlásainak való megfelelésre irányuló határozatokat, ezt követően pedig rendszeres időközi helyzetjelentéseket.Emellett a Tanács sürgette „Görögországot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a ciklusonként kiigazított hiánynak a túlzott hiány kiigazítása utáni, a GDP legalább 0,5 % megfelelő éves csökkentésén keresztül az államháztartás középtávon egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató helyzetét célzó költségvetési konszolidáció fennmaradjon”.1. táblázat: A Tanács által 2005. február 17-én jóváhagyott kiigazításEltérő jelölés hiányában a GDP %-a | 2004 | 2005 | 2006 |Államháztartási egyenleg a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegben beállt változások A strukturális egyenleg változása Bruttó államadósság p.m. GDP reálnövekedése (%) | -5.5 kb. 112 3,8 | -3.6 +1.7 kb. 112 3,3 | hiány <3 Legalább +0,6 kb. 110 3,3 |Megjegyzés : Strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül.Forrás: A Tanács által a 104. cikk (9) bekezdése alapján Görögországnak küldött felszólítás, idézve a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzését.A Bizottság 2005. április 6-án – a 2005. márciusi görög stabilitásai program felülvizsgált aktualizált változata és a görög hatóságok március 29-i, a tanácsi határozatban előírt végrehajtási jelentésnek tekintett nyilvános kötelezettségvállalása alapján, miszerint a 2006. évi költségvetés tervezetében elérik a GDP 3%-a alatti hiányt – a Tanácsnak szóló közleményt fogadott el[9], megállapítva azt, hogy a Görögország által eddig hozott intézkedések összhangban állnak a Tanács határozatával, valamint hogy ebben a szakaszban nincs szükség további lépésekre az EDP értelmében. A Tanács 2005. április 12-i ülésén egyetértett ezzel az értékeléssel.A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították.2. A hiánnyal kapcsolatos legújabb fejleményekA Bizottság (Eurostat) által Görögország 2007. áprilisi, a 3605/93/EK tanácsi rendeletnek[10] megfelelő beszámolóját követően szolgáltatott naprakész adatok és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése alapján 2006-ban a nominális államháztartási hiány a GDP 2,6%-a volt[11]. A hiányra vonatkozó számadat tartalmazza a GDP 0,6%-át kitevő átmeneti bevételeket, pontosabban a bankok által a nyugdíjkötelezettségek társadalombiztosítás általi átvállalásáért cserébe teljesített fizetéseket és halasztott fizetéseket. Ez az eredmény megfelel a Tanács által 104. cikk (9) bekezdése értelmében a 2006-ra a nominális hiány 3%-os referenciaérték alá csökkentésére vonatkozóan hozott határozatnak, illetve megfelel a görög stabilitási program 2005. decemberi aktualizált változatában szereplő célkitűzésnek.A 2006-ban végrehajtott fő intézkedések a bevételi oldalon a következők: az adóelkerülés elleni küzdelem, az ingatlanok adóztatásának reformja, valamint az üzemanyag és a dohány jövedéki adójának emelése. Az év második felében számos további bevételnövelő intézkedést is végrehajtottak a 2006. évi költségvetés végrehajtásának biztosítása érdekében, nevezetesen: a vállalkozások és bankok jövedelemadóelőleg-fizetése mértékének emelése, az üzemanyag és a dohány jövedéki adójának további emelése, illetve a mobiltelefonos szolgáltatásokra kivetett adó emelése. Kiadási oldalon a fő intézkedések a munkabérek és működési kiadások visszafogása, az állami vállalkozások és szervezetek (DEKO) új keretrendszere, amely a közkiadások racionalizálását és az erőforrások hatékonyabb elosztását célozza, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségre vonatkozó új jogszabály, amely lehetővé tette a kis és nagy infrastrukturális projektekbe történő beruházást anélkül, hogy az a költségvetésre nyomást fejtene ki. Az eredetileg a költségvetésbe felvett, a GDP 0,4%-át kitevő átmeneti bevételeket hiánycsökkentőnek minősítették. Azokról azonban kiderült, hogy nem állnak összhangban az ESA95-tel, és az Eurostat nem vette figyelembe azokat a 2007 áprilisában jelentett hiányadatoknál. Ennek ugyanilyen összeggel növelnie kellett volna a végső hiányt. Azonban az alacsonyabb átmeneti bevételeket teljes egészében kiegyenlítette a swapügyletek bevételeinek felfelé történő módosítása[12],[13].A bevételek és kiadások csaknem azonos mértékben járultak hozzá a 2005. évi 5,5%-os hiányhoz képest a GDP csaknem 3 százalékpontos nominális kiigazításához. A GDP-hez viszonyítottan kifejezve az összes bevétel 1,5 százalékponttal nőtt, a GDP 0,5%-át kitevő közvetett adókkal. A fennmaradó 1 százalékpontot a társadalombiztosítási járulékok és az egyéb bevételek – ideértve a tőkeátutalásokat (EU-átutalások) – növekedése teszi ki. Az összes kiadás a GDP-hez viszonyítva 1,25 százalékponttal csökkent, ennek vezérlője főként az elsődleges kiadások (a GDP 0,5%-ával) és a kamatkiadások csökkenése (a GDP 0,25%-ával) volt. A tőkeráfordítások ugyancsak körülbelül a GDP-hez viszonyítva 0,25 százalékponttal csökkentek. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a GDP-re vetítve 2,25 százalékponttal javult, a Tanács határozatának megfelelően.Összességében a 2006. évi hiány a GDP-re vetítve 3,5 százalékponttal alacsonyabb mint 2003-ban, az EDP megnyitására alapul szolgáló évben, és a GDP-re vetítve 5,25 százalékponttal alacsonyabb, mint 2004-ben, amikor a hiány elérte a GDP-re vetített 7,9%-os csúcsát. Az elsődleges egyenleg megfelelő javulása ugyanezen évekhez viszonyítva a GDP-re vetítve 2,75 és csaknem 4,5 százalékpontos volt. Az időszak fiskális kiigazításai ellenére a GDP reálnövekedése erőteljes volt. A strukturális egyenleg becsült változásával mérve az államháztartási egyenleg javulása magában foglalta a GDP-re vetítve 4,5 százalékpontos költségvetési erőfeszítést 2004 és 2006 között. A csökkenő kamatterhek hatását kizárva a fiskális erőfeszítés a GDP-re vetített 3,75 százalékpontra csökken. Ezek a számadatok jóval a 104. cikk (9) bekezdése szerinti határozatban ajánlott kiigazítás felett vannak, ami indokolt a hiányra vonatkozó adatsoroknak a tanácsi határozat elfogadása óta történt felfelé történő módosítását figyelembe véve.A tavaszi jelentés első eredményeinek közzététele után a hiány aránya rendszerint – felfelé vagy lefelé – módosításra kerül. Az EU tagállamok egészében a módosítások szokásosak, általában viszonylag kismértékűek és átlagban a zérótól jelentéktelen eltérést mutatnak. Görögország esetében az államháztartási beszámoló 2004 óta történt jelentős módosításai (lásd a szövegdobozt) – amelyekre az Eurostat jelentett adatokkal kapcsolatban megfogalmazott fenntartásait követően került sor – a 2004. július 5-i tanácsi ajánlásban és a 2005. február 17-i határozatban előírt, az államháztartási adatok összegyűjtésének és feldolgozásának javítására hozott intézkedések eredményei voltak. Ezek az intézkedések indították az Eurostatot arra, hogy validálja a 2006 októberében és 2007 áprilisában jelentett görög költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó adatokat. Bár nem zárhatók ki a jövőre nézve a görög költségvetési hiánynak a módosításai, a most bejelentett hiány és a referenciaérték közötti eltérés miatt, viszonylag kevéssé valószínű, hogy az államháztartási beszámoló jövőbeli módosításai a GDP 3%-a fölé emelnék a 2006 évi hiány arányát. Ennek valószínűsége még alacsonyabb lesz, ha az Eurostat az idén később validálja a Görögország által 2006 októberében és 2007 áprilisában jelentett, felülvizsgált GDP-adatsorokat.3. A hiányra vonatkozó előrejelzések 2007-re és azt követőenA Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2007-re a GDP 2,4%-ának[14] megfelelő államháztartási hiányt jeleznek előre 3,75%-os GDP-reálnövekedéssel. Ebbe beletartoznak további, a GDP 0,25%-át kitevő, tartós jellegű kiadásmegtakarító intézkedések, valamint ugyanilyen összegű, további egyszeri bevételek – mindkettő a pénzügyminiszter által a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése zárónapjáig tett bejelentése szerint[15]. Görögország stabilitási programjának 2006. decemberi aktualizált változata szerint a hiányra vonatkozó hivatalos célkitűzés 2007-re ugyancsak a GDP 2,4%-a volt. Azonban ez a hivatalos hiányérték nem tartalmazza a fent említett intézkedéseket. A 2007 tavaszi előrejelzésben szereplő egyszeri bevételek összességükben a GDP körülbelül 0,5%-át teszik ki, szemben azzal, hogy a stabilitási programban ez nem szerepel. Az egyszeri bevételek nélkül a hiány a tavaszi előrejelzés szerint még mindig a referenciaérték alatt lenne, a GDP 2,9%-án. A politikai változás nélküli forgatókönyv használatával 2008-ban a hiány kissé nő, a GDP 2,75%-ra emelkedik, de az egyszeri bevételek további igénybevétele nélkül. A hiányra vonatkozó előrejelzések a túlzott hiány hiteles és fenntartható kiigazítása irányába mutatnak.Az áprilisban bejelentett további tartós és egyszeri intézkedések ellenére a tavaszi előrejelzés 2007-es hiányra vonatkozó előrejelzése megegyezik a stabilitási program célkitűzésével, és nem jobb annál. Az előrejelzések szerint ezen új intézkedések hatását kioltják különösen i. a tavaszi előrejelzés óvatosabb növekedési feltételezései és ii. az a tény, hogy a stabilitási programban szereplő tartós intézkedések a Bizottság szerint elégtelenek annak teljes kompenzálására, hogy a 2006. évi 0,6%-os egyszeri bevételek 2007-re 0,5%-ra (az áprilisban bejelentettek kivételével) csökkennek.A 2007. évi költségvetésben tervezett fő intézkedések a bevételi oldalon a személyi jövedelemadózás reformja, valamint az üzemanyag jövedéki adójának további emelése 2007-ben, míg a hatóságok továbbra is kötelesek fokozni az adóelkerülés elleni küzdelmet. A kiadási oldalon az elsődleges kiadások éves növekedése az előrejelzések szerint a nominális GDP növekedése alatt marad, és ennek a kamatkiadások további csökkenésével együtt az összes kiadások GDP százalékában kifejezett megfelelő csökkenését kell eredményeznie. A csökkenést elő fogja segíteni a teljes közalkalmazotti bérkiadásainak (ez az összes elsődleges kiadások 25%-át teszi ki) lassabb növekedése – ami a költségvetés szerint nem fogja meghaladni a 6%-ot –, valamint az átmeneti kormányzati kiadások (főként az igazgatási és beszerzési költségek) jelentős lefaragása.A 2007-es hiányra vonatkozó előrejelzés nominálisan a GDP-re vetített 0,25 százalékos csökkentést jelent 2006-hoz viszonyítva. Ez a kiigazítás a várakozások szerint csaknem teljesen a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése záró napjáig tett bejelentés szerinti tartós intézkedéseknek tudható be. Az összes bevétel az előrejelzések szerint kevesebb mint 0,25 százalékponttal csökken; a magasabb közvetett adók csak részben kompenzálják a nyugdíjalapok átvételéből származó bevételcsökkenést és kisebb mértékben a közvetlen adóbevételek csökkenését, ami tükrözi a végrehajtott személyi jövedelemadó-csökkentéseket. Az összes kiadás az előrejelzések szerint a GDP-re vetített 0,5 százalékponttal csökken, amit főként a csökkenő kamatkiadások, állami fogyasztás és bruttó állóeszköz-felhalmozás vezérel. A strukturális javulás a GDP 0,25%-a körül lesz, és 2007-re a strukturális hiányt 3,75% körülire helyezi.A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint a kiigazítás üteme 2007-ben alatta marad a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi határozatban a korrekciót követő időszakra strukturális viszonylatban minimumként meghatározott, a GDP-re vetített 0,5%-nak, és nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. A Tanács a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatáról alkotott véleményében[16]megjegyezte, hogy a program nem tervezi a pénzügyi helyzet középtávú célkitűzésének (MTO) elérését (ami Görögország esetében strukturális viszonylatban az egyensúlyi helyzet) (a 2009-ben végződő) programidőszakban[17]. Hozzátette, hogy a túlzott hiány kiigazítását követő években erősíteni kell a programban foglalt kiigazítás ütemét a középtávú célkitűzés irányába – különösen 2007-ben – ahhoz, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal.4. Az adósságok alakulása és előrejelzésekA 2003–2006. közötti időszakban a bruttó adósságráta nem teljes mértékben tükröződött az államháztartás egyenlegében és a gazdaság általános teljesítményében. Az erős (átlagban évi 7,5%-ot meghaladó és ezzel az EU-átlagot több évre megelőző) nominális GDP növekedéssel, a csökkenő kamatkiadásokkal és a javuló elsődleges egyenleggel összefüggésben az adósságráta csak 3,75 százalékponttal csökkent 2003 és 2006 között.A nominális GDP növekedése volt az adósságcsökkenés fő hajtóereje, ami túlkompenzálta a kamatkiadások adósságnövelő hatását. A nominális GDP növekedés és a kamatkiadások együttes hatása („hólabda” effektus) hozzájárult az adósság 8,75 GDP-százalékpontos csökkenéséhez. Az elsődleges egyenleg 2005-ig hozzájárult az adósság növekedéséhez (3 GDP-százalékponttal), míg 2006-ban és először 2003 óta többletbe fordult, és hozzájárult az adósságráta 2 százalékpont körüli csökkentéséhez.Azonban 2004 és 2006 között a 4,25 százalékpontos, jelentős adósságnövelő állományalkalmazkodás hátráltatta az adósságcsökkenés gyorsabb ütemét, a GDP 1,5%-át kitevő privatizációs bevételek ellenére. Mindenestre az állományalkalmazkodás az elmúlt években sokkal kisebb volt, mint néhány évvel ezelőtt. Emellett most sokkal több részletes információ áll rendelkezésre az állományalkalmazkodás minden komponenséről, valamint kisebbek a statisztikai eltérések, ami hozzájárul a jelentett adatok megbízhatóságának növekedéséhez. 2004-ben a GDP 1%-át kitevő adósságnövelő állományalkalmazkodás főként a központi kormányzat banki betéteinek felhalmozódásából eredt; 2005-ben a hiányt meghaladó adósságkibocsátás főként a hátralékos egészségügyi kiadások kiegyenlítésével volt kapcsolatos. A GDP 2,3%-át kitevő állományalkalmazkodás 2006-ban történetesen a következőkből ered: a banki betétek további felhalmozódása (a GDP 0,6%-a), az a tény, hogy a nyugdíjkötelezettségek társadalombiztosításhoz való, fent említett átcsoportosítása még nem folyt be (a GDP 0,5%-a),[18] az EU-költségvetés függő kifizetései (GDP 0,6%-a), katonai berendezések vásárlásával kapcsolatos olyan kifizetések, amelyek szállításkor adódnak majd hozzá a hiányhoz (a GDP 0,4%-a), tulajdonosi érdekeltségek eladása (a GDP -1,4%-a), statisztikai eltérések (a GDP 0,6%-a), valamint számos más kisebb változó[19].Görögország stabilitási programjának 2006. decemberi aktualizált változata 2006-tól kezdődően fokozatos és jelentős gyorsulást tűz célul a GDP-arányos államadósság csökkentésére, 2009-ig 12,75 százalékponttal. A növekvő elsődleges többletek (7,25 százalékponttal) és az adósságcsökkentő „hólabda” effektus (hasonló összegben, az erős nominális GDP növekedésnek köszönhetően) együttes hatása lenne a fő hajtóerő. Az aktualizált változat előrevetíti az adósságnövelő állományalkalmazkodás jelentős csökkenését is, ami 2007–2009-re a GDP 1,75 százalékpontját teszi ki. A Tanács a programról alkotott véleményében megjegyezte, hogy az adósságráta 2007 utáni alakulása a programban előre jelzettnél kevésbé kedvező lehet, tekintettel a kedvező növekedési előrejelzésre és a hiányra vonatkozó célkitűzések kockázataira. Hozzátette, hogy az adósságráta mindazonáltal a programidőszakban elegendő ütemben csökkent a referenciaérték felé.A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta csökkenésének üteme valamivel alacsonyabb lesz, mint a stabilitási programban, és politikai változás nélküli forgatókönyv esetén 2008-ra 97,5% körüli szintet ér el. Ezekre az adósság terén megmutatkozó trendekre figyelemmel az adósságráta elégséges ütemben látszik csökkenni a referenciaérték felé.5. A GÖRÖG ADATOK STATISZTIKAI MEGBÍZHATÓSÁGÁVAL KAPCSOLATOS MEGFONTOLÁSOKA 2004. július 5-i tanácsi ajánlás és a 2005. február 17-i határozat szerint Görögországnak javítania kell az államháztartási adatok összegyűjtését és feldolgozását.Görögország Nemzeti Statisztikai Szolgálata (NSSG) számos intézkedést hozott a Bizottságnak jelentett, hiányra és adósságra vonatkozó adatok minőségének javítása céljából. Ebbe beletartozott egy új felmérés a társadalombiztosítástól, a helyi önkormányzati és az államigazgatáson kívüli központi kormányzati szervektől megfelelő időben, negyedévente végzett adatgyűjtésről; az előző felmérés éves volt, és az eredmények gyakran csak két vagy három év múlva álltak rendelkezésre. Emellett a felmérés pénzügyi részének eredményeit módszeresen összevetették a Bank of Greece által gyűjtött banki statisztikák rendelkezésre álló adataival. Az NSSG ugyancsak elvégezte az állami vállalatokba eszközölt tőkeinjekciók részletesebb elemzését, hogy azokat helyesen a hiány vagy a pénzügyi ügyletek közé könyvelje, az Eurostat kritériumának megfelelően. Az egészségügyi kiadások nyilvántartását a korábbi pénzforgalmi elvről az eredményelszámolás elvére állították át. A katonai kiadások, az EU-költségvetésből érkező átutalások, az adók és az államháztartáson belüli transzferek is olyan területet képeztek, ahol az NSSG az Eurostat javaslataival összhangban megváltoztatta nyilvántartási eljárását. Emellett a görög statisztikai hatóságok bevezették az Eurostat több más technikai ajánlását – amelyek a módszertani látogatásról készült jelentésben kerültek felsorolásra. Ezek a javítások a 2002–2005-re vonatkozó adatok statisztikai eltéréseinek jelentős csökkenéséhez vezettek. Ennek eredményeképpen az Eurostat 2006. október 23-án visszavonta fenntartásait a Görögország által jelentett, költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó adatok tekintetében, és validálta ezeket az adatokat. Ezt a validálást 2007 áprilisában megerősítették. Bár még mindig maradtak megmagyarázatlan eltérések, azok a korábbiakhoz képest jóval alacsonyabbak.Szövegdoboz: A görög költségvetési elszámolások módosításai 2004 ótaA görög hatóságok 2004 szeptemberében – két hónappal azután, hogy a Tanács határozott arról, hogy túlzott hiány áll fenn Görögországban – egy új jelentésben beterjesztettek módosított adatokat, amelyek arra utaltak, hogy a költségvetési hiány 2000 óta meghaladja a GDP 3%-át. Különösen a 2000–2003. évi adatokat módosították felfelé jelentősen, minden évben a GDP arányában két százalékponttal (lásd a táblázatot). Az adósságra vonatkozó adatokat ugyancsak felfelé módosították, a GDP arányában 7 százalékpontot meghaladóan. A 2004-re tervezett számadatok magukban foglalták a hiány és az adósság GDP arányában 2,3% és 14% százalékponttal való, felfelé történő módosítását.[20]Ezt az adatmódosítást a görög hatóságok által szolgáltatott új információk alapján végezték el, az Eurostat kérésére a 2000-2003 időszakra, és ez az ESA95 számviteli keretének pontosabb alkalmazásán alapul. Az Eurostat a jelentett adatok ellenőrzése után 2004. szeptember 23-án validálta az új 2000–2003-as adatokat[21].A 2005. márciusi bejelentés ismét módosította az adatokat, különösen a 2002–2003-as hiány tekintetében. Ennek fő okai a következők voltak: i. az a tény, hogy a ki nem fizetett egészségügyi kiadások elszámolása nem megfelelően történt, amikor a kiadás felmerült; és ii. a társadalombiztosítás 2002-re 0,1%-kal, 2003-re pedig 0,2%-kal való lefelé történő módosítása. Az adósságra vonatkozó számadatok 2002-re és 2003-ra ugyancsak kissé lefelé kerültek módosításra, főként a kölcsönös biztosítási alap társadalombiztosítási ágazatba való átsorolása miatt. Az Eurostat nem validálta a 2005 márciusában, 2005 szeptemberében és 2006 áprilisában jelentett adatokat, a hiányra és az adósságra vonatkozóan jelentett adatok egymást követő módosításai ellenére sem[22].Az Eurostat 2006. május 29. és június 2., valamint szeptember 27–29. között módszertani látogatást [23] tett Görögországban. A látogatás az Eurostat és a görög hatóságok megállapodását eredményezte az EU-költségvetéssel bonyolított ügyletek nyilvántartása, a társadalombiztosítási elszámolások és a 2002–2005 évre vonatkozó egyéb követelések és kötelezettségek összegével kapcsolatban, amelynek keretében tisztázták az Eurostat News Releases 2005. szeptember 26-i és 2006. április 24-i számában említett, függőben lévő kérdéseket. 2006. szeptember 29-én az Eurostat megállapodott a görög hatóságokkal az egyéb központi kormányzati szervek és a társadalombiztosítási alapok többletének csökkentéséről (a rendes költségvetésből kapott átutalások korrekciói és az adatforrások változása 2005-ben). A módosítás a GDP 0,75 százalékpontját tette ki 2004-ben és 2005-ben. Különösen a társadalombiztosítási többletek lefelé történő módosítása évente körülbelül a GDP 0,25%-át jelentette. Ennek eredményeként ismét módosításra kerültek a hiányra és adósságra vonatkozó adatok; az Eurostat visszavonta a görög költségvetési hiányra vonatkozó fenntartásait, és validálta a jelentett adatokat[24].A 2007. áprilisi jelentés ismét felfelé módosította a 2004-es, és különösen a 2005-ös hiányt. A 2004-es növekedés főként az EU-költségvetéssel kapcsolatos, az adókövetelések felfelé történő módosítása által részben kompenzált átutalások elszámolásának időpontjára vonatkozó új információk miatt következett be. A 2005-ös növekedés oka főként az egyéb központi kormányzati szervek többletének csökkentése volt.[pic]2. táblázat: A 2004 márciusa és 2007 áprilisa között az EDP keretében jelentett görög adatok módosítása6. KÖVETKEZTETÉSEKAz államháztartási hiány lecsökkent a 2004-es GDP 7,9%-áról a 2006-os GDP 2,6 %-ára, a 3%-os GDP-referenciaérték alá. A hiány ezen időszak során történő csökkentése mögött húzódó intézkedések főként tartós jellegűek, bár 2006-ban igénybe vettek a GDP 0,6%-át kitevő egyszeri intézkedéseket is. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a GDP-re vetítve 4,5%-kal, a Tanács ajánlásánál többel javult 2006-ban 2004-el összevetve, ami indokolt, figyelemmel a görög hiányra vonatkozó adatsoroknak a tanácsi ajánlás elfogadása óta történt felfelé módosítására. A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az általános hiány 2007-ben várhatóan a GDP 2,4%-ára szűkül (még mindig tartalmazva a GDP 0,5%-át kitevő egyszeri intézkedéseket, amelyek nélkül a hiány még mindig 3% alatt lenne), és politikai változások nélkül enyhén, a GDP 2,7%-ára nő 2008-ban, azonban egyszeri intézkedések nélkül és a strukturális egyenlegben egy további csekély javulással járva. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.Az államháztartás bruttó adóssága a 2004-es GDP 108,5%-áról 2006-ban 104,5%-ra csökkent, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ra további, körülbelül a GDP 97,5%-ára történő esése várható (politikai változások nélkül). Úgy tekinthető, hogy az adósságráta elégséges ütemben csökken a 60%-os referenciaérték felé.A görög statisztikai hatóságok javították eljárásaikat, ami a statisztikai eltérések jelentős csökkenését és általánosan jobb adatminőséget eredményezett. Ennek eredményeként az Eurostat visszavonta fenntartásait a ténylegesen jelentett adatok minőségével kapcsolatban.Az átfogó értékelésből az következik, hogy Görögországban a túlzott hiány korrekciója megtörtént. Ezért a Bizottság javasolja a Tanácsnak a görögországi túlzott hiányról szóló határozat hatályon kívül helyezését.3. táblázat: Költségvetési fejlemények, 2003–2008Államháztartási egyenleg | -6.2 | -7.9 | -5.5 | -2.6 | -2.4 | -2.4 | -2.7 | -1.8 |- Összes bevétel | 43.0 | 42.1 | 41.6 | 43.2 | 43.0 | 43.2 | 42.5 | 43.6 |- Összes kiadás | 49.5 | 49.8 | 47.3 | 46.1 | 45.5 | 45.6 | 45.3 | 45.4 |ebből: | - kamatkiadás | 5.5 | 5.5 | 4.9 | 4.6 | 4.4 | 4.4 | 4.2 | 4.2 |- bruttó állóeszköz-felhalmozás | 4.0 | 4.2 | 3.5 | 3.6 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |Elsődleges egyenleg | -0.7 | -2.4 | -0.6 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 2.4 |Egyszeri és átmeneti intézkedések | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.6 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |Strukturális egyenleg (1) | -6.5 | -8.5 | -6.1 | -3.9 | -3.6 | -2.8 | -3.5 | -2.3 |Strukturális elsődleges egyenleg (1) | -1.0 | -3.0 | -1.2 | 0.7 | 0.8 | 1.6 | 0.7 | 1.9 |Bruttó államadósság(4) | 107.8 | 108.5 | 107.5 | 104.6 | 100.9 | 100.1 | 97.6 | 95.9 |Adósságráta változása (a) = (b) + (c) + (d) | -2.9 | 0.7 | -1 | -2.9 | -3.7 | -4.0 | -3.3 | -4.2 |Hozzájárulások: | - elsődleges egyenleg (b) | 0.7 | 2.4 | 0.6 | -2.0 | -2.0 | -2.0 | -1.5 | -2.4 |- „hólabda” effektus (c) | -3.1 | -2.8 | -2.7 | -3.2 | -2.4 | - | -2.6 | - |- állomány-alkalmazkodás d) | -0.5 | 1.0 | 1.1 | 2.3 | 0.7 | 0.6 | 0.7 | 0.6 |Pm GDP-reálnövekedés (%) | 4.8 | 4.7 | 3.7 | 4.3 | 3.7 | 3.9 | 3.7 | 4.0 |Pm Kibocsátási rés | 0.6 | 1.5 | 1.4 | 1.7 | 1.5 | 0.9 | 1.6 | 1.1 |(1) Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (2) Ciklikus hatásoktól megtisztított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések, a Bizottság szolgálatainak a programban szereplő információkon alapuló számításai szerint. A program 2007-re nem tartalmazta a GDP 0,25 százalékpontját kitevő egyszeri intézkedéseket és a 2007 áprilisában bejelentett, ugyancsak a GDP 0,25 százalékpontját kitevő tartós intézkedéseket. Az összes bevétel és az összes kiadás kiigazításra került az ESA95 harmonizált fogalommeghatározásainak megfelelően. (3) Politikai változások elmaradásának feltételezése (4) A bruttó adósságráta változása a következőképpen bontható le: [pic] ahol t az idő alsó indexe; D, PD, Y és SF sorban az államadósság-állomány, az elsődleges hiány , a nominális GDP és az állományalkalmazkodás, valamint i és y az adósság átlagos költségét és a GDP nominális növekedését jelenti. A zárójelbe foglalt kifejezés a „hólabda” effektust jelenti. Források: A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése és a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változata |JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIŐ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:(1) A Tanács a 2004/917/EK tanácsi határozattal[25]– a Bizottságnak a Szerződés 104. cikke (6) bekezdése szerinti ajánlását követően – úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 3,2%-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 103 %-ának felelt meg, ami jóval meghaladja a Szerződésben előirányzott 60%-os referenciaértéket[26].(2) 2004. július 6-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet [27] 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Görögországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2005-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.(3) A Tanács 2005. január 19-én a 104. cikk (8) bekezdésének megfelelően és a Bizottság ajánlásai alapján határozott, hogy Görögország nem tett hatékony intézkedéseket a Tanács 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásaira[28]. A Tanács 2005. február 17-én a Bizottság ajánlására úgy határozott[29], hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban felszólítja Görögországot a túlzott hiány megszüntetéséhez szükségesnek ítélt hiánycsökkentési intézkedések megtételére, és egy évvel, 2006-ra meghosszabbította a kiigazításra adott határidőt.(4) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították.(5) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság biztosítja az eljárás végrehajtására szolgáló adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet[30]4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.(6) Görögország 2007. április 1-jei jelentését és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzését követően a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:-  Az államháztartási hiány a 2004-es GDP 7,9%-áról[31] 2006-ban a GDP 2,6%-ára csökkent, ami a 3%-os GDP-referenciaérték alatt van. Ez megegyezik a stabilitási program 2005. évi aktualizált változatában meghatározott célkitűzéssel;-  A bevételek és kiadások csaknem azonos mértékben járultak hozzá a 2005. évi 5,5%-os hiányhoz képest a GDP csaknem 3 százalékpontos nominális kiigazításához. A GDP-hez viszonyítottan kifejezve az összes bevétel 1,5 százalékponttal nőtt, a GDP 0,5 százalékpontját kitevő közvetett adókkal. A fennmaradó 1 százalékpontot a társadalombiztosítási járulékok és az egyéb bevételek – ideértve a tőkeátutalásokat (EU-átutalások) – növekedése teszi ki. Az összes kiadás a GDP-hez viszonyítva 1,25 százalékponttal csökkent, ennek vezérlője főként az elsődleges kiadások (a GDP 0,5%-ával) és a kamatkiadások csökkenése (a GDP 0,25%-a) volt. A tőkekiadások ugyancsak körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával csökkentek. Az egyszeri intézkedésekből származó bevételek a GDP 0,6%-át tették ki. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2006-ban a GDP 2,25%-a;-  A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 2,4%-ára történő csökkenését jelzi 2007-re. Ez megfelel a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,4%-át kitevő hivatalos hiánycélnak. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése azonban a GDP 0,25%-át kitevő, további egyszeri intézkedéseket, valamint a GDP körülbelül 0,25%-át kitevő tartós kiadásmegtakarító intézkedéseket tartalmaznak, mindkettőt a Bizottság szolgálatai tavaszi előrejelzésének záró időpontjáig bejelentettek szerint, ami ezáltal nem tükröződött a 2006 decemberi hivatalos hiánycélban. Ennek ellenére a tavaszi előrejelzés 2007-re vonatkozó jelzése a célnál nem jobb, mivel ezen új intézkedések hatását kiegyenlítik i. az óvatosabb növekedési feltételezések és ii. az a tény, hogy a 2007-re tervezett tartós intézkedések a Bizottság nézete szerint nem egyensúlyoznák ki teljesen az egyszeri bevételek csökkenését. A hiány az egyszeri intézkedések nélkül is a referenciaérték alatt lenne, a GDP 2,9%-áz tenné ki. A tavaszi előrejelzés 2008-ra politikai változások nélkül a GDP 2,7%-ának megfelelő hiányt jelez (2008-ra nem tartalmaz egyszeri intézkedéseket). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2007-ben várhatóan körülbelül a GDP 0,25 százalékpontjával javul, 2008-ban pedig – politikai változások nélkül – egy csekély összeggel. Ezt annak szükségességéhez képest kell értékelni, hogy előrehaladást érjenek el a költségvetési helyzet középtávú célkitűzései (MTO) felé, ami Görögország tekintetében a strukturális értelemben vett egyensúlyi helyzet;-  az államadósság a 2004-es GDP 108,5%-áról 2006-ban 104,5%-ra csökkent, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ra az adósságráta további, körülbelül a GDP 97,5%-ára történő esése várható, ami még mindig jóval meghaladja a GDP 60%-ának megfelelő referenciaértéket. Úgy tekinthető, hogy az adósságráta elégséges ütemben csökken a 60%-os referenciaérték felé.(7) A görög statisztikai hatóságok javították eljárásaikat, ami a statisztikai eltérések jelentős csökkenését és az általánosan jobb adatminőséget eredményezte. Ennek eredményeként az Eurostat visszavonta fenntartásait a ténylegesen jelentett adatok minőségével kapcsolatban.(8) A Tanács véleménye szerint a görögországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2004/917/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz átfogó értékelésből az következik, hogy Görögországban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.2. cikkA 2004/917/EK határozat hatályát veszti.3. cikkEnnek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[2] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337, 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.[3] Görögország legutóbbi értesítése az alábbi címen található:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2004) 623. Több alkalommal felülvizsgálták a 2003. évi államháztartási hiányra és a bruttó államadósságra vonatkozó számadatokat (lásd a szövegdobozt). A legfrissebb adatok szerint 2003-ban a hiány a GDP 6,2%-át, az adósság pedig a GDP 107,8%-át tette ki.[5] HL L 389., 2004.12.30., 25. o.[6] A görögországi EDP-re vonatkozó összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] HL L 107., 2005.4.28., 24. o.[8] HL L 153., 2005.6.16., 29. o.[9] SEC(2005) 443.[10] Eurostat News Release, 2007. április 23-i 55/2007 szám.[11] Ebben a dokumentumban a GDP a görög hatóságok által a 2007. áprilisi EDP-jelentés mellékleteként megadott felülvizsgálatlan GDP-adatsorokra utal, nem pedig a görög hatóságok által 2006 októberében jelentett „felülvizsgált” adatokra, ami 2000 óta évente a nominális GDP körülbelül 26%-os, felfelé történő felülvizsgálatát eredményezheti. A felülvizsgálat nagyságrendjére és összetettségére figyelemmel azt az Eurostat még mindig vizsgálja.[12] Az ESA95-ben a swapügylet szerződéses megállapodás két fél között, akik abban állapodnak meg, hogy bizonyos idő alatt és előre meghatározott szabályok szerint az eladósodottság azonos összege mellett sorozatos kifizetéseket cserélnek egymással. Ennek legelterjedtebb változatai a kamatswap, az árfolyamswap és a devizaswap (más néven keresztdevizás kamatswapügylet) Az ebből származó fizetések a rendszerben nem minősülnek tulajdonosi jövedelemnek, és minden elszámolást a pénzügyi mérlegben kell számba venni.[13] Az ESA 95-öt módosító 2558/2001/EK rendelet (HL L 344., 2001. 12.28., 1. o.) szerint a swappal kapcsolatos áramok pénzügyi ügyletek, és ezért azokat kizárják a költségvetési hiány kiszámításakor. Ugyanezen rendelet szerint azonban a túlzott hiány esetén követendő eljárás sajátos céljaira ezeket az áramokat még mindig kamatként kell elkönyvelni. Görögország esetén a swapügyletekkel kapcsolatos pénzáramok hozzájárultak a 2006. évi, a túlzott hiány esetén követendő eljárásban jelentőséggel bíró költségvetési hiánynak a GDP 0,29%-ával való csökkentéséhez.[14] A görög hatóságok 2006 szeptemberében a nominális GDP-számadatok 26%-os felfelé történő módosítását jelentették be. Ez a módosítás jelentheti azt, hogy a magas GDP nevezőre gyakorolt hatása a hiányt alig valamivel 2% alá tudja csökkenteni. Az előzetes becslések szerint azonban a bruttó nemzeti jövedelem ezzel együtt járó módosítása ahhoz vezethet, hogy Görögország EU-költségvetéséhez teljesített hozzájárulásának aránya a GDP 0,25%-ánál kisebb mértékben fog tartósan növekedni, valamint a hátralékos hozzájárulás tekintetében a GDP körülbelül 0,75%-át kitevő egyszeri fizetéshez, ami növelheti a 2007. évi egyenleget. Ez a GDP 3%-ához közeli, de az alatti hiányt eredményezhet. Hangsúlyozni kell azonban, hogy ezek a becslések kizárólag Görögország bejelentésén alapulnak. A GNI-bizottság 2006 októberében felfüggesztette véleményét a Görögország által benyújtott felülvizsgált számadatok vonatkozásában, és később, 2007-ben fog véleményt nyilvánítani, miután a görög adatok Eurostat általi alapos vizsgálata befejeződik. Csak ezt követően tudja a Bizottság meghatározni a GDP visszatartott szintjét és Görögország EU költségvetéséhez teljesített hozzájárulásával kapcsolatos tényleges következményeket.[15] Ezeket az intézkedéseket a 2007. április 30-án Görögország által a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásnak megfelelően benyújtott EDP-jelentésben erősítették meg.[16] HL C 70., 2007.3.27., 9. o.[17] A görög pénzügyminiszter április 24-én nyilvánosan bejelentette, hogy a görög kormány 2012-ről 2010-re tette át az egyensúlyi vagy többletben lévő költségvetésre vonatkozó középtávú célkitűzés elérésének határidejét, így a görög Stabilitási és Növekedési Paktum 2006. decemberi aktualizált változatában tervezettnél két évvel korábbra. Ezt a vállalást a 2007. április 30-án Görögország által a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásnak megfelelően benyújtott, 2007. április 30-i EDP-jelentésben erősítették meg.[18] Ezt az összeget tíz éves részletben kell kifizetni.[19] Lásd az Eurostat feljegyzését: „A tagállamok, az euróövezet és az EU-27 2003–2006-os időszakra vonatkozó állományalkalmazkodása a 2007 áprilisi EDP-jelentésben jelentettek szerint”, elérhető az alábbi címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Lásd még az Európai Bizottság „Államháztartás az EMU-ban – 2005” kiadványát, European Economy, 3, különösen annak I.1. szövegdobozát.[21] Eurostat News Release, 117/2004. sz.[22] Eurostat News Releases, 39/2005, 120/2005 és 48/2006. sz.[23] A módszertani látogatásokat a 3605/93/EK tanácsi rendelet 8d. és 8e. cikke hozta létre. E látogatások „célja a megküldött tényleges adatokat alátámasztó eljárások és kormányzati számlák ellenőrzése, valamint részletes következtetések levonása a megküldött adatok minőségének tekintetében,”; azokra „abban az esetben kerülhet sor, ha jelentős veszélyek vagy potenciális problémák kerültek megállapításra az adatok minőségével kapcsolatban, különösen, ha ezek a tagállamok jelentési kötelezettsége alá tartozó adatokra alkalmazott módszerekkel, fogalmakkal és minősítésekkel kapcsolatosak”. A módszertani látogatásról készült jelentés a következő címen érhető el: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostat News Release, 139/2006. sz.[25] HL L 389., 2004.12.30., 25. o.[26] Több alkalommal felülvizsgálták a 2003. évi államháztartási hiányra és a bruttó államadósságra vonatkozó számadatokat. A legfrissebb adatok szerint a hiány a GDP 6,2%-át, az adósság pedig a GDP 107,8%-át tette ki.[27] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb a 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[28] HL L 107., 2005.4.28., 24. o.[29] HL L 153., 2005.6.16., 29. o.[30] HL L 332, 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337, 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.[31] Ebben a határozatban a GDP a felülvizsgálatlan GDP-adatsorokra és nem a görög hatóságok által 2006 októberében és 2007 áprilisában jelentett „módosított” adatokra utal.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötésének jóváhagyásáról

               INDOKOLÁS

               1995. február 9-én Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), és az 1999. július 1-jén hatályba lépett.

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya értelmében a Horvát Köztársaság vállalja, hogy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz az e megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik.

               A Tanács 2012. szeptember 14-i határozata
                  1
                felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyvek megkötése érdekében tárgyalásokat kezdjen az érintett nem uniós országokkal. A Kirgiz Köztársasággal folytatott tárgyalások szóbeli jegyzékváltás útján sikeresen lezárultak.

               A javasolt jegyzőkönyv a megállapodás szerződő feleként foglalja magában a Horvát Köztársaságot, és kötelezi az EU-t, hogy biztosítsa a megállapodás hiteles változatát horvát nyelven.

               A Bizottság a tárgyalások eredményeit kielégítőnek ítélte, és javasolja a jegyzőkönyv aláírását és megkötését. A Bizottság a csatolt ajánlás útján ajánlja a Tanácsnak, hogy hagyja jóvá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötését.

               Ezt a javaslatot a következőkkel együtt terjesztik elő:

               ii.a jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat;

               iii.a jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat;

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötésének jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a Horvát Köztársaságnak az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (a továbbiakban: a megállapodás)
                  2
                való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni.

               (2)A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az érintett nem uniós országokkal
                  3
               . A Kirgiz Köztársasággal folytatott tárgyalások szóbeli jegyzékváltás útján sikeresen lezárultak.

               (3)A jegyzőkönyv Bizottság általi megkötését az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően jóvá kell hagyni.

               (4)A jegyzőkönyv aláírása és megkötése külön eljárás tárgyát képezi az Európai Unióról szóló szerződés, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében  történő megkötését a Tanács jóváhagyja
                  4
               .

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).

                     (2)
                  A Tanács és a Bizottság 1999/491/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. május 12.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről, (HL L 196, 1999.7.28., 48.o.).

                     (3)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).

                     (4)
                  A jegyzőkönyv szövegét a …[insert OJ reference] hirdetik ki, az Unió és a tagállamok nevében történő aláírásról szóló határozattal együtt.


				|

		52013PC0586

			Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA Horvátországnak a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	INDOKOLÁS
A 2011. évi horvát csatlakozási okmány 3.
cikkének (4) bekezdése előírja, hogy Horvátország csatlakozik a
csatlakozási okmány I. mellékletében felsorolt egyezményekhez és
jegyzőkönyvekhez, és ezen egyezmények és jegyzőkönyvek Horvátország vonatkozásában
a Tanács által meghatározott időpontban lépnek hatályba. A csatlakozási
okmány 3. cikkének (5) bekezdése szerint a Tanács, a Bizottság ajánlása alapján
és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag
határoz a (4) bekezdésben említett egyezményeken és jegyzőkönyveken
Horvátország csatlakozása miatt szükséges valamennyi kiigazítás
megtételéről, és a kiigazított szövegeket kihirdeti az Európai Unió
Hivatalos Lapjában.
A csatlakozási okmány I. mellékletében
felsorolt egyezmények és jegyzőkönyvek közé tartozik a kapcsolt
vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás
megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i 90/436/EGK egyezmény
(választottbírósági egyezmény), az Ausztriának, Finnországnak és Svédországnak
a választottbírósági egyezményhez való csatlakozásáról szóló 1995. december
21-i egyezmény, a választottbírósági egyezményt módosító 1999. május 25-i
jegyzőkönyv, valamint a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Ciprusnak,
Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának, Lengyelországnak,
Szlovéniának és Szlovákiának a választottbírósági egyezményhez történő
csatlakozásáról szóló 2004. december 8-i egyezmény. A választottbírósági
egyezményt az 1999. május 25-i jegyzőkönyv, valamint az 1995.
december 21-i és a 2004. december 8-i egyezmény módosította.
Bulgária és Románia a 2005. évi csatlakozási
okmány alapján csatlakozott a választottbírósági egyezményhez. A 2008. június
23-i 2008/493/EK tanácsi határozat elvégezte a Bulgáriának és Romániának a
módosított választottbírósági egyezményhez történő csatlakozásával
szükségessé vált kiigazításokat és meghatározta annak Bulgária és Románia
tekintetében való hatályba lépése időpontját.
E tanácsi határozatra irányuló bizottsági
ajánlás célja Horvátországnak a választottbírósági egyezményhez történő
csatlakozása miatt szükségessé vált kiigazítás elvégzése, és az egyezmény
Horvátország vonatkozásában való hatályba lépése időpontjának
meghatározása, a 2011. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (4) bekezdése és 3.
cikkének (5) bekezdése értelmében.
Ajánlás
A TANÁCS HATÁROZATA
Horvátországnak a kapcsolt vállalkozások
nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről
szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló
szerződésre,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Horvátország csatlakozási
szerződésére és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére és 3. cikke (5)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],
mivel:
(1)       A 90/436/EGK egyezményt[3] (a továbbiakban: a
választottbírósági egyezmény) 1990. július 23-án írták alá Brüsszelben és 1995.
január 1-jénlépett hatályba.
(2)       A választottbírósági egyezményt
az 1999. május 25-én aláírt jegyzőkönyv[4],
az 1995. december 21-én aláírt egyezmény[5],
a 2004. december 8-án aláírt egyezmény[6],
valamint a 2008. június 23-i 2008/492/EK határozat[7] módosította.
(3)       A 2011-es csatlakozási okmány[8] 3. cikkének
(4) bekezdése előírja, hogy Horvátország csatlakozik a csatlakozási
okmány I. mellékletében felsorolt, a tagállamok által aláírt egyezményekhez és
jegyzőkönyvekhez. Ezek Horvátország tekintetében a Tanács által
meghatározott időpontban lépnek hatályba.
(4)       A 2011. évi csatlakozási
okmány 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Tanács minden, a fent
említett egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez történő csatlakozás miatt
szükségessé vált kiigazítást elvégez, és a módosított szövegeket kihirdeti az
Európai Unió Hivatalos Lapjában,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A
választottbírósági egyezmény a következőképpen módosul:
1. A 2. cikk (2) bekezdésének i)–xxvii) pontja
helyébe a következő szöveg lép:
„i)Belgiumban:
(a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting
(b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting
(c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting
(d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders
(e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting
ii) Bulgáriában:
(a) данък
върху
доходите на
физическите
лица
(b)
корпоративен
данък
iii) a Cseh Köztársaságban :
(a) daň z přijmů fyzických osob
(b) daň z přijmů právnických osob
iv) Dániában:
(a) indkomstskat til staten
(b) den kommunale indkomstskat
(c) den amtskommunale indkomstskat
v) Németországban:
(a) Einkommensteuer
(b) Koerperschaftsteuer
(c) Gewerbesteuer, in so far as this tax is based
on trading profits
vi) Észtországban:
(a) tulumaks
vii) Írországban:
(a) Cáin Ioncaim
(b) Cáin Chorparáide
viii) Görögországban:
(a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων
(b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων
(c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης
ix) Spanyolországban
(a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas
(b) Impuesto sobre Sociedades
(c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
x) Franciaországban:
(a) impôt sur le revenu
(b) impôt sur les sociétés
xi) Horvátországban:
(a) porez na dohodak
(b) porez na dobit
xii) Olaszországban:
(a) imposta sul reddito delle persone fisiche
(b) imposta sul reddito delle società
(c) imposta regionale sulle attività produttive
xiii) Cipruson:
(a) Φόρος
Εισοδήματος
(b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας
xiv) Lettországban:
(a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
(b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
xv) Litvániában:
(a) Gyventojų pajamų mokestis
(b) Pelno mokestis
xvi) Luxemburgban:
(a) impôt sur le revenu des personnes physiques
(b) impôt sur le revenu des collectivités
(c) impôt commercial, in so far as this tax is
based on trading profits
xvii) Magyarországon:
(a) személyi jövedelemadó
(b) társasági adó
(c) osztalékadó
xviii) Máltán:
(a) taxxa fuq l-income
xix) Hollandiában:
(a) inkomstenbelasting
(b) vennootschapsbelasting
xx) Ausztriában:
(a) Einkommensteuer
(b) Körperschaftsteuer
xxi) Lengyelországban:
(a) podatek dochodowy od osób fizycznych
(b) podatek dochodowy od osób prawnych
xxii) Portugáliában:
(a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
(b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
(c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
xxiii) Romániában :
(a) impozitul pe venit
(b) impozitul pe profit
(c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți
xxiv) Szlovéniában:
(a) dohodnina
(b) davek od dobička pravnih oseb
xxv) Szlovákiában:
(a) daň z príjmov právnických osôb
(b) daň z príjmov fyzických osôb
xxvi) Finnországban:
(a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna
(b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för
samfund
(c) kunnallisvero/kommunalskatten
(d) kirkollisvero/kyrkoskatten
(e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst
(f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig
xxvii) Svédországban:
(a) statlig inkomstskatt
(b) kupongskatt
(c) kommunal inkomstskatt
xxviii) az Egyesült Királyságban:
(a) Income Tax
(b) Corporation Tax.”
2. A 3. cikk (1) bekezdésében a felsorolás
helyébe a következő lép:
„– Belgiumban:
De Minister van Financiën or an authorised
representative,
Le Ministre des Finances or an authorised
representative,
– Bulgáriában:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител,
– a Cseh Köztársaságban :
Ministr financí or an authorised representative,
– Dániában:
Skatteministeren or an authorised representative,
– Németországban:
Der Bundesminister der Finanzen or an authorised
representative,
– Észtországban:
Rahandusminister or an authorised representative
– Írországban:
The Revenue Commissioners or an authorised
representative,
– Görögországban:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών or an
authorised representative,
– Spanyolországban:
El Ministro de Economía y Hacienda or an
authorised representative,
– Franciaországban:
Le Ministre chargé du budget or an authorised
representative,
– Horvátországban:
Ministar financija or an authorised
representative,
– Olaszországban:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
or an authorised representative,
– Cipruson:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών or an
authorised representative,
– Lettországban:
Valsts ieņēmumu dienests,
– Litvániában:
Finansu ministras or an authorised representative,
– Luxemburgban:
Le Ministre des Finances or an authorised
representative,
– Magyarországon:
a pénzügyminiszter or an authorised
representative,
– Máltán:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi or an
authorised representative,
– Hollandiában:
De Minister van Financiën or an authorised
representative,
– Ausztriában:
Der Bundesminister für Finanzen or an authorised
representative,
– Lengyelországban:
Minister Finansów or an authorised representative,
– Portugáliában:
O Ministro das Finanças or an authorised
representative,
– Romániában:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– Szlovéniában:
Ministrstvo za finance or an authorised
representative,
– Szlovákiában:
Minister financií or an authorised representative,
– Finnországban:
Valtiovarainministeriö or an authorized
representative,
Finansministeriet or an authorized representative,
– Svédországban:
Finansministern or an authorized representative,
– az Egyesült Királyságban:
Commissioners of Inland Revenue vagy annak
meghatalmazott képviselője.”
2. cikk
A választottbírósági egyezmény, az 1999. május
25-i jegyzőkönyv, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezmény,
valamint a 2008/493/EK határozat szövegének horvát nyelven készült változata[9] ugyanolyan feltételekkel
hiteles, mint e dokumentumok más nyelven készült változatai.
3. cikk
Az 1999. május 25-i jegyzőkönyv, az 1995.
december 21-i egyezmény, a 2004. december 8-i egyezmény, valamint a 2008.
június 23-i 2008/492/EK határozat XXX[dátum]-án/-én
lép hatályba Horvátország és az Európai Unió többi tagállama között.
4. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L […], […], […]. o.
[2]               HL L […], […], […]. o.
[3]               Egyezmény a kapcsolt vállalkozások
nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről
(HL L 225., 1990.8.20., 10. o.)
[4]               A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával
kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990.
július 23-i egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv (HL
C 202., 1999.7.16., 1. o.)
[5]               Az Osztrák Köztársaságnak, a Finn Köztársaságnak és
a Svéd Királyságnak a társult vállalkozások nyereségkiigazításával
kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez való
csatlakozásáról szóló egyezmény (HL C 26., 1996.1.31., 1. o.)
[6]               A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi
Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar
Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén
Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak a kapcsolt vállalkozások
nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről
szóló egyezményhez történő csatlakozásáról szóló egyezmény
(HL C 160., 2005.6.30., 1. o.).
[7]               A Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások
nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről
szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról szóló, 2008. június
23-i tanácsi határozat (HL L 174., 2008.7.3., 1. o.).
[8]               Okmány a Horvát Köztársaság csatlakozásának
feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az
Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról (HL L 112.,
2012.4.24., 21. o.).
[9]               Az egyezmények, a jegyzőkönyv és a 2008/492/EK
határozat horvát nyelvű szövege a HL különkiadásában egy későbbi
időpontban fog megjelenni.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006SC0787

Ajánlás a Tanács határozata a ciprusi túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/184/EK határozat hatályon kívül helyezéséről  /* SEC/2006/0787 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.6.2006SEC(2006) 787 véglegesAjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa ciprusi túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/184/EK határozat hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. BevezetésA Szerződés 104. cikke meghatározza, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt és megállapítja ahiány azonosításra és megszüntetésére vonatkozó eljárást. A túlzott hiány esetén követendő eljárás a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képező, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletben[1] bővebben kifejtésre került.A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvnek megfelelően a Bizottság meghatározza a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazása részeként a 3605/93/EK tanácsi rendelet[2] 4. cikkével összhangban a tagállamok kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig.A Bizottság 2004 tavaszára szóló előrejelzéseit [3] 2004. április 7-én tette közzé. Az előrejelzés szerint – ami figyelembe vette a ciprusi kormány által 2004. márciusában bejelentett adatokat – a ciprusi államháztartási hiány a 2002. évi GDP 4½%-a körüli értékről 2003-ra a GDP 6¼%-a körüli értékre nőtt, ami meghaladja a Szerződés szerinti, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket. A bizottsági jelentés megállapította továbbá, hogy az államadósság GDP-hez viszonyított aránya – amely 2003-ban elérte a GDP 72¼%-át – 2004-ben még inkább eltér a Szerződés szerinti 60%-os referenciaértéktől, és meghaladja a GDP 74½%-át. A Bizottság ezt a nyilvánvaló tényt figyelembe véve, a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében említett jelentés elfogadásával[4] 2004. május 12-én Ciprussal szemben kezdeményezte a túlzott hiány esetén követendő eljárást. 2004. május 24-én a ciprusi hatóságok benyújtották a 2004. és 2007. közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramot, ami 2003-ra vonatkozóan megerősítette a GDP 6¼%-a körüli hiányt és 2004-re az államadósság GDP-hez viszonyított arányára vonatkozóan a 75¼%-os értéket. A 104. cikk (4) bekezdésével összhangban, az ebben a jelentésben található valamennyi vonatkozó tényező, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményének figyelembevételével a Bizottság 2004. június 24-én elfogadott egy véleményt, mely szerint Cipruson túlzott hiány áll fenn (a 104. cikk (5) bekezdésével összhangban). A Tanács ezért 2004. július 5-én elfogadta a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelő határozatot.[5]Ezzel egyidejűleg az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletnek[6] megfelelően a Tanács a május 24-i ciprusi konvergenciaprogramra vonatkozóan elfogadott egy véleményt, és a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével összhangban ajánlást küldött Ciprusnak abból célból, hogy az szüntesse meg a túlzott államháztartási hiányt.2. A túlzott hiány esetén követendő eljárás alapján tett ajánlásokA Tanács ajánlotta a ciprusi kormánynak, hogy „ a ciprusi hatóságok a jelenleg fennálló túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg ”. Az ajánlásban kiemelésre került, hogy „ szigorúan hajtsák végre a 2004. májusi konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket; és különösen, hogy 2004. november 5-ig tegyenek érdemi intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiány 2005-re hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen, a konvergenciaprogramról szóló tanácsi véleményben meghatározottakkal összhangban ” A Tanács ajánlást tett továbbá „ hogy a ciprusi hatóságok a konvergenciaprogramról szóló tanácsi véleményben meghatározottakkal összhangban 2004-ben gondoskodjanak az államadósság növekedésének megállításáról, valamint a későbbiekben annak csökkentéséről. ”A túlzott hiányra vonatkozó ajánlások megtétele során a Tanács felkérte a ciprusi hatóságokat, hogy „ gondoskodjanak arról, hogy a költségvetés egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató középtávú költségvetési pozíciót célzó konszolidációja fennmaradjon azután is, hogy a túlzott hiány kiigazítása megtörtént .”2004. december 22-én a Bizottság megállapította[7], hogy a ciprusi kormány a 2005. évi hiánycél elérése érdekében a november 5-i határidőig – a tanácsi ajánlás nyomán – hatékony intézkedéseket tett, amelyeket a Tanács 2005. január 18-án tudomásul vett.A 104. cikk (12) bekezdésének megfelelően a Tanács hatályon kívül helyezi a túlzott hiányról szóló határozatokat, amennyiben a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.3. a hiány alakulása 2005-igA túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló 2006. áprilisi értesítés (amely 2006. március 22-én került előterjesztésre, és amelyet az Eurostat 2006. április 24-én tett közzé) az államháztartás 2005. évi hiányát a GDP 2,4%-ára becsülte (1. táblázat). Ez az eredmény megfelel a 2004. májusi konvergenciaprogramban kijelölt célnak, a GDP 2,9%-ának, amelyet 2004. decemberében a Parlament által elfogadott 2005. évi költségvetési törvény megerősített, valamint megfelel a 2005. december 14-én előterjesztett, legutóbb aktualizált konvergenciaprogramban szereplő 2,5%-os célnak. A 2005. évi költségvetésnek megfelelően a kiigazítást a bevételek növelésével és a kiadások csökkentésével érték el. A bevételt érintő intézkedések strukturális (a 2004. májusi acquis-nak megfelelően felfelé módosították a hozzáadottérték-adót, amelynek hatása 2005-ben az egész évre kiterjedt) és egyszeri intézkedések (adóamnesztia, amely pótlólagos bevételek megszerzése révén 2004-ben ¾ százalékpontot és 2005-ben majdnem 1%-ot jelentett). A nominális kiadásnövekedést a forgóeszköz- és tőkeberuházások nominális növekedési üteme felső határának meghatározásán, a folyó transzferek és támogatások inflációval párhuzamosan történő visszaszorításán, valamint a közalkalmazotti nyugdíjkorhatár felemelésén keresztül korlátozták. A vártnál jobb eredmény nagy adótartalmú növekedési háttérben jött létre, ami majdnem teljes egészében a belföldi fogyasztáson alapult, és amelyet tartós foglalkoztatottság-növekedés kísért. Az adóamnesztiából származó bevételek is magasabbak lettek a vártnál. Ezenkívül a 2005-ös költségvetés elfogadásakor a 2004-es költségvetési hiány (a GDP 4%-ánál kissé magasabb) alacsonyabb volt a 2004. év végére tervezettnél (körülbelül a GDP 4¾%-a). A hiány kimenetele még jobb is lehetett volna, ha az ilyen bázisévhatások és a pótlólagos bevételek egy részét nem oltották volna ki a kiadási túllépések. Ugyanakkor a bérhatárokat nagy általánosságban betartották, és a tőkeráfordítások nominális értelemben ténylegesen estek, a társadalmi transzferek 13%-kra növekedtek.1. táblázat: A költségvetés alakulása 2003-2005 (a GDP %-ában) |Eredmény | 2003 | 2004 | 2005 |Államháztartás egyenlege | -6,3 | -4,1 | -2,4 |- Összes bevétel | 39,1 | 39,7 | 42,3 |Ebből: folyó adók | 26,2 | 25,6 | 26,9 |társadalombiztosítási hozzájárulások | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- Összes kiadás | 45,3 | 43,8 | 44,7 |Ebből: kollektív fogyasztás | 10,9 | 9,9 | 10,0 |természetbeni transzferek | 9,0 | 8,2 | 8,3 |egyéb transzferek | 11,4 | 12,2 | 12,9 |kamatkiadások | 3,4 | 3,2 | 3,4 |bruttó felhalmozás | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Elsődleges egyenleg | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm Adóteher | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm Egyszeri intézkedések (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm Strukturális egyenleg (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm Strukturális elsődleges egyenleg 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm Reál GDP 1 (éves százalékos változás) | 1,9 | 3,9 | 3.8 |A túlzott hiány esetén követendő eljárással összhangban a kamatkiadások és az egyenlegek tartalmazzák a swapügyleteket. Az összes bevétel és az összes kiadás összhangban van az ESA95 szerinti harmonizált fogalommeghatározásokkal. 1 A Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi gazdasági előrejelzése. Forrás: A Bizottság szervezeti egységei. |Összességében a hiány 2003-hoz viszonyítva közel 4 GDP százalékponttal 2004-hez viszonyítva a 1¾ GDP százalékponttal csökkent. Az időszakos bevételek 2004-ben és 2005-ben is körülbelül a GDP 1%-át tették ki. 2002 óta ez volt az első alkalom, hogy az elsődleges egyenleg pozitív volt. Különösen a 2005-ös, a GDP 1%-át kitevő elsődleges többlet szembetűnő a 2003-as és a 2004-es 3%-os illetve 1%-os elsődleges hiánnyal szemben. A strukturális egyenlegben becsült változással mérve (a ciklikus hatásoktól megtisztított, az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli egyenleg), az államháztartási egyenlegben bekövetkező javulás legalább az 5 GDP-százalékpontnak megfelelő fiskális bevételt foglal magában 2003 és 2005 között, amikor a strukturális hiány elérte a GDP közel 8% illetve 3%-át.4. Költségvetési kilátások 2006-ra és azon túlA Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi előrejelzése szerint a 2006-os államháztartási hiány alig haladja meg a GDP 2%-át (2. táblázat), illetve körülbelül ¼ GDP százalékponttal lesz magasabb, mint a hivatalosan kitűzött cél. A különbség elsősorban a ciprusi hivatalos előrejelzésekben meghatározott optimistább növekedési forgatókönyvvel magyarázható. A 2005-ös aktualizált konvergenciaprogramnak megfelelően a GDP növekedése ebben az évben 4,2%-os lesz, miközben a Bizottság szervezeti egységeinek 2006. tavaszi előrejelzésében 3,8%-os GDP növekedés szerepel. Az elsődleges többlet az előrejelzés szerint a GDP 1%-a marad, mivel a 2005-ös eredménnyel (éppen a GDP ¼%-a felett) összehasonlítva az államháztartási hiány csökkentése éppen csak a kamatfizetések előrejelzett csökkentését tükrözné.2. táblázat: Az államháztartás pénzügyi helyzetének előrejelzése (a GDP %-ában) |2005 | 2006 | 2007 |KP | Biz. | KP | Biz. (1) |Államháztartás egyenlege | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- Összes bevétel | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |Ebből: folyó adók | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |társadalombiztosítási hozzájárulások | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- Összes kiadás | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |Ebből: - kollektív fogyasztás | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |-nem természetbeni transzferek | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- kamatkiadás | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- bruttó felhalmozás | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Elsődleges egyenleg | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg(1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm Egyszeri intézkedések (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm Strukturális egyenleg(1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm Strukturális elsődleges egyenleg | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm Reál GDP (éves százalékos változás) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3.8 |Forrás: A 2006. áprilisi 2005-re vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos értesítés, a konvergenciaprogram 2005 decemberi aktualizált változata (KP) és a Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi előrejelzése (Biz.). A konvergenciaprogram 2005 decemberi aktualizált változata esetén a ciklikus hatásoktól megtisztított és a strukturális egyenleg a programban megadott adatok alapján a Bizottság szervezeti egységei számították ki (a Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi előrejelzésével szembeni eltéréseket makrogazdasági okok indokolják). A konvergenciaprogram 2005 decemberi aktualizált változatában szereplő összes bevétel és összes kiadás az ESA95 szerinti harmonizált fogalommeghatározásokkal összhangban a GDP 1,9%-ával nőtt. (1) Változatlan alapelvek szerinti szokásos forgatókönyv szerint. |Amennyiben az egyszeri intézkedések és az egyéb átmeneti intézkedések kikerülnek a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegből, az a strukturális javulást ¾ GDP-százalékpontra változtatná, és a strukturális hiány így 2006-ban 2¼% körüli lenne. A strukturális hiány előrejelzett szintje eléri a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott, , legalább a GDP ½%-ának megfelelő szintet, valamint a túlzott hiány hiteles és fenntartható korrekciója irányába mutat, amit a Bizottság szervezeti egységeinek 2006. tavaszi előrejelzésében található, a 2007. évre vonatkozó költségvetési előrejelzések is megerősítenek. A szokásos politikai változások nélküli forgatókönyv szerint, valamint figyelembevéve az egyszeri intézkedések nyomán keletkező bevételeket, amelyek az ¼ GDP százalékpontot kissé meghaladják, a strukturális egyenleg az előrejelzés szerint nagyjából a GDP 2¼%-án változatlanul marad. 2007-ben a strukturális egyenleg javulásának elmaradása Ciprus EU költségvetéssel szembeni helyzetének romlását jelzi, mivel az EU-hoz történő csatlakozással kapcsolatos ideiglenes kompenzációs támogatások 2006-ban megszűnnek.A 2005-2009 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált ciprusi konvergenciaprogramról szóló tanácsi véleménynek[8] megfelelően a ciprusi hatóságok által a program időszakára tervezett intézkedések tovább konszolidálnák az államháztartást, egészen 2009-ig, amikor a hiány megközelítené a GDP ½%-át. 2005-ben a GDP ¾%-ának elérése után az elsődleges többlet az előrejelzés szerint 2009-ig fokozatosan eléri a GDP 1¾%-át. A strukturális hiány a 2005-ös GDP 3%-áról 2009-re körülbelül a GDP ½%-ára csökken[9], amely átlagosan évente a GDP több mint ½%-ának megfelelő javulást jelent. A 2005. évi becsült eredmény alapján, és a költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatok egyensúlyának figyelembevételével a programban szereplő költségvetési helyzet elegendőnek tűnik annak biztosítására, hogy a ciprusi hatóságok által meghatározott középtávú célkitűzés nagyrészt elérhető legyen 2009-ig, amint azt a program előirányozta. A program szerint a túlzott hiány korrekcióját követő években a program középtávú célkitűzése irányába mutató kiigazítása egyensúlyhoz közeli irányú fejlődést mutat, ami megfelelő szintű[10] mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum és annak magatartási kódexe által, az euróövezet és az II. árfolyam-mechanizmus tagországai vonatkozásában megjelölt sávba esik[11]. Továbbá a Tanácsnak az a véleménye, hogy a programban kidolgozott költségvetési stratégia a 2008-at követő időszakra normál makrogazdasági változások esetén megfelelő biztonsági fedezetet tartalmaz a GDP 3%-ának megfelelő küszöbértékének eléréséhez.5. Államadósság2005-ben a bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2004-es 71¾-ról 70¼%-ra csökkent, a háttérben elsődleges többlettel és magas növekedéssel, adósságcsökkentő hatásokkal, amelyet részben kioltott a pénzügyi eszközök törlesztési alapokban történő elhelyezés formájában való felhalmozódása a Központi Banknál (3. táblázat).A 2006. évi költségvetési törvénynek megfelelően az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2006 folyamán tovább esik, egészen 67%-ra. A Bizottság szervezeti egységeinek 2006. tavaszi előrejelzése az adósság GDP-hez viszonyított arányában – bár kisebbet, de –szintén csökkenést jelez, a 2005-ös GDP 70¼%-ról 2006-ban 69%-ra. A Bizottság előrejelzése és a költségvetési törvény közötti különbség az elsődleges egyenleg és a nominális GDP növekedés közötti különbséggel (a hólabda-effektusok különböző hatásai), és azzal a ténnyel magyarázható, hogy a Bizottság előrejelzése nem tartalmazza a törlesztési alapok csökkenéséből adódó adósságcsökkentő hatásokat (ha tartalmazná, akkor ez az előrejelzett érték a GDP 68%-ára csökkenne). Az ismert politikák alapján a Bizottság szervezeti egységeinek előrejelzése szerint 2007-ben az adósság GDP-hez viszonyított aránya tovább csökken, egészen a GDP 67¾%-ára. Főként a törlesztési alapok várt csökkenése nyomán a konvergenciaprogram 2005. évi aktualizált változatának előrejelzése szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya tovább csökken, a 2007. évi 64%-ról 2008-ban 57%-ra, és 2009-ben 53½%-ra. A fent említett, a konvergenciaprogramra vonatkozó tanácsi vélemény tartalmazza, hogy a programban meglévő kockázatok egyensúlya alapján az adósságráta megfelelően csökken a GDP 60%-os referenciaérték irányába.3. tábla: Az adósságállomány alakulása |2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |KP | Biz. | KP | Biz. (1) |Bruttó államadóssági ráta(2) | 69.7 | 71.7 | 70.3 | 67.0 | 69.1 | 64.0 | 67.8 |Az államadóssági ráta változása | 4.5 | 1.9 | -1.3 | -3.5 | -1.2 | -3.0 | -1.3 |A bruttó államadóssági rátára ható tényezők:: |- Elsődleges egyenleg | 2.8 | 0.9 | -1.0 | -1.2 | -1.0 | -1.2 | -1.0 |- “Hólabda”-effektus | -0.8 | -1.0 | -1.1 | -1.6 | -1.0 | -1.2 | -1.0 |- Kamatkiadások | 3.4 | 3.2 | 3.4 | 3.1 | 3.1 | 3.0 | 3.0 |- Állományforgalmi kiigazítás | 2.5 | 2.0 | 0.8 | -0.8 | 0.8 | -0.6 | 0.7 |Ebből: |- Készpénz és időbeli elhatárolások közötti különbség | 0.6 | 0.3 | 0.3 | 0.0 | 0.0 |- Pénzügyi eszközök nettó felhalmozása | 1.8 | 1.6 | 0.3 | -0.6 | -0.4 |ebből: Privatizációs bevételek | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |- Értékelési hatások és maradványkiigazítás | 0.1 | 0.1 | 0.1 | 0.0 | 0.0 |Források: A 2006. áprilisi 2005-re vonatkozó értesítés, a konvergenciaprogram 2005. decemberi aktualizált változata (KP), és a Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi előrejelzése (Biz.). (1) A szokásos politikai változások nélküli forgatókönyv szerint (2) A bruttó adósságállományi ráta változását a következőképpen lehet leírni: [pic] ahol : t az idő jele; D, PD, Y és SF az államadósság, az elsődleges hiány, a nominális GDP és az állományforgalmi kiigazítás, és az i és az y az adósság átlagköltsége és a nominális GDP növekedése. A zárójelben lévő tag a hólabda-effektust írja le. Források: |6. VÉGKÖVETKEZTETÉSAz államháztartási hiány Cipruson a 2004-es GDP 4,1%-áról 2005-ben a GDP 2,4%-ára, a GDP 3%-os referenciaértéke alá csökkent. A hiány csökkentését célzó intézkedések főként tartós intézkedések. A strukturális egyenleg, azaz a konjunktúra alapján kiigazított, az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli egyenleg a becslések szerint közel 2 GDP-százalékponttal javult. A Bizottság szervezeti egységei 2006 tavaszi előrejelzésének megfelelően a hiány 2006-ban a GDP közel 2¼%-a, és politikai változások nélküli alapon 2007-ben 2%. Ez azt jelzi, hogy a hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-os felső határértéke alá került.A bruttó államadósság a 2004-es GDP 71¾%-áról 2005-ben 70¼ %-ra csökkent, amelyet a 60%-os GDP-referenciaérték irányába való kellő mértékű csökkenésnek tekinthetünk. A Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi előrejelzése szerint – bár még mindig a 60%-os GDP-referenciaérték felett van, de az adósságráta további esése várható 2006-ban és 2007-ben körülbelül a GDP 69%-ára illetve 68%-ára (politikai változás nélküli alapon).Ebből az átfogó értékelésből az a következtetés vonható le, hogy Cipruson a túlzott költségvetési hiányhelyzet korrekciója megtörtént. Ennek megfelelően a Bizottság ajánlja a Tanácsnak, hogy a ciprusi túlzott költségvetési hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.AjánlásA TANÁCS HATÁROZATAa ciprusi túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/184/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel:1.  A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlását követően a 2005/184/EK tanácsi határozat[12] határozott arról, hogy Cipruson túlzott költségvetési hiány áll fenn.2.  A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Tanács 2004. július 5-én ajánlást küldött Ciprusnak abból a célból, hogy a túlzott hiányhelyzetnek legkésőbb 2005 végéig vessen véget. Az ajánlás kihirdetésre került. Az ajánlásban kiemelésre került, hogy szigorúan végre kell hajtani a 2004. májusában tervbe vett intézkedéseket; különösen 2004. november 5-ig tényleges intézkedést kell tenni annak érdekében, hogy a 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló, 2004. július 5-i tanácsi véleményben meghatározottak szerint 2005-ben elérjék azt a célt, hogy a hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-a alá vigyék. A Tanács ajánlotta továbbá annak biztosítását, hogy 2004-ben az adósságráta aránya növekedése kerüljön megállítására, majd visszafordításra. A Tanács felkérte a ciprusi hatóságokat, hogy a túlzott hiány korrekcióját követően biztosítsák a költségvetési konszolidáció középtávú célkitűzések irányába történő fenntartását.3.  A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.4.  A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvnek megfelelően a Bizottság nyújtja az eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. E jegyzőkönyv alkalmazása részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet[13] 4. cikkével összhangban a tagállamok a költségvetési hiányról, az államadósságról és más kapcsolódó változókról szóló adatokat évente kétszer, nevezetesen április 1-ig és október 1-ig kötelesek közölni.5.  A 3605/93/EK rendelet 8. cikkének megfelelően a Bizottság (Eurostat) által szolgáltatott adatok alapján Ciprus 2006. április 1-jét megelőző értesítését követően és a Bizottság szervezeti egységeinek 2006 tavaszi előrejelzése alapján a következő végkövetkeztetések igazolhatók:6.  Az államháztartási hiány Cipruson a 2004-es GDP 4,1%-áról 2005-ben a GDP 2,4%-ára, a 3%-os GDP-referenciaérték alá csökkent. Ez teljesíti a konvergenciaprogram 2004. májusi aktualizált változatában kitűzött, a GDP 2,9%-ának és a konvergenciaprogram legutóbbi, 2005. decemberi változatában meghatározott 2,5%-nak megfelelő célkitűzést. 2005-ben a referenciaérték alá történő csökkentés összhangban van a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelő ajánlással. A fiskális kiigazítás 2005-ben a bevételek növelésével és a kiadások csökkentésével folytatódott. Bár az egyszeri intézkedések hozzájárultak a hiány csökkentéséhez, a költségvetési konszolidációt Cipruson főként strukturális intézkedésekkel érték el. A strukturális hiány (a konjunktúra alapján kiigazított, egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli hiány) a 2004-és és a 2003-as 5%-os illetve 8%-os szintről a GDP 3%-ára esett vissza.7.  2006-ra a Bizottság szervezeti egységei 2006 tavaszi előrejelzése szerint a hiány főként strukturális természetű intézkedések nyomán tovább csökken, egészen a GDP 2¼%-ára. Ez kissé meghaladja a konvergenciaprogram 2005 decemberi változatában meghatározott, a GDP 1,9%-át kitevő hivatalos hiánycélt. 2007-re a tavaszi előrejelzés szerint, politikai változások nélküli alapon a hiány a GDP 2%-ára csökken. Ez azt jelenti, hogy a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelő ajánlás előírása szerint a hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-os felső határértéke alá vitték;8.  Az államadósság a 2004-es GDP 71¾%-áról 2005-ben 70¼%-ra csökkent. A Bizottság szervezeti egységeinek 2006. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2006-ban és 2007-ben tovább esik, egészen a GDP 69%-ára illetve 68%-ára. A adósság GDP 60 %-ára való további csökkentésének üteme összhangban van a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlással.9.  A 2005-2009 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált ciprusi konvergenciaprogramról szóló, 2006. március 14-i tanácsi véleménynek megfelelően a ciprusi hatóságok által, a program időszakára tervezett intézkedések a strukturális hiányt 2009-re a GDP ½%-ára csökkentenék, ami a ciprusi hatóságok által meghatározott középtávú célkitűzésnek tekinthető. A 2005. évi becsült eredmény alapján, és a költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatok egyensúlyának figyelembevételével a programban szereplő költségvetési helyzet elegendőnek tűnik annak biztosítására, hogy a program középtávú célkitűzése nagyrészt elérhető legyen 2009-ig, amint azt a program előirányozta. A túlzott hiány korrekcióját követő években a programban szereplő, a program középtávú célkitűzése irányába mutató kiigazítás üteme nagyrészt összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal.10.  A 2005/184/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezniELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz átfogó értékelésből az következik, hogy Cipruson a túlzott költségvetési hiányhelyzet korrekciója megtörtént.2. cikkA 2005/184/EK határozat ezennel hatályát veszti.3. cikkE határozat címzettje a Ciprusi Köztársaság.Kelt Brüsszelben, 2006. július 11-én.a Tanács részérőlaz elnökaz elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb a 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.[2] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.[3] A 2004 tavaszi bizottsági előrejelzés a következő honlapon hozzáférhető: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] A jelentés teljes szövege a következő honlapon hozzáférhető: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] 2005/184/EK tanácsi határozat (HL L 062., 2005.3.9., 19. o. )[6] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A legutóbb a 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet.[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] A Tanács véleménye: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Szakmai értékelés: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] A Tanács véleménye: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Szakmai értékelés: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] A középtávú költségvetési célkitűzés az egyes tagállamok vonatkozásában eltérhet az egyensúlyhoz közeli vagy a többlet célkitűzéstől. Az euróövezet és a II. árfolyam-mechanizmus tagországai vonatkozásában így a – GDP – 1%-a és az egyensúly vagy a többlet közötti tartományba esik, konjunktúra alapján történő kiigazítással, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül.[11] 1466/97/EK tanácsi rendelet - HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) és az 1467/97/EK rendelettel (HL L 209., 1997. 8.2., 6. o.) módosított rendelet. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.)módosított rendelet - és az Európai Tanács 1997. július 7-i Stabilitási és Növekedési Paktuma. A magatartási kódex megtalálható a következő honlapon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] HL L 62, 2005.3.9, 19. o.[13] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.