title: A Tanács ajánlása (2017. december 5.) – Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               20.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 439/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2017. december 5.)
   Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
   (2017/C 439/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2017. június 16-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és ugyanezen a napon kibocsátott ajánlásában azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (2) nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg (3). Románia továbbá azt az ajánlást kapta, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon biztosítsa az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2017. október 15-ig tegyen jelentést az ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (2)

               A Tanács 2017. július 11-én azt ajánlotta Romániának, hogy 2017-ben biztosítsa a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról szóló, 2017. június 16-i tanácsi ajánlásnak való megfelelést (4). 2018 tekintetében Románia azt az ajánlást kapta, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban hajtson végre további jelentős költségvetési kiigazítást középtávú költségvetési célja, a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 4,3 %-os nominális növekedését jelenti 2018-ban. Ez a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg.

               (3)

               A Bizottság 2017. szeptember 26-án és 27-én az 1466/97/EK rendelet – 11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatás tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak, megállapításairól 2017. október 24-én jelentésben számolt be a Tanácsnak, és azokat nyilvánosságra hozta.

               (4)

               A román hatóságok 2017. október 13-án jelentést nyújtottak be a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán hozott eredményes intézkedésekről. Mivel a román hatóságok által a meghozott intézkedésekről szóló jelentésükben benyújtott információk és az átfogó értékelés a 2017. őszi előrejelzésen alapult, a Tanács 2017. december 5-én (5) megállapította, hogy Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlást követően nem tett eredményes intézkedéseket.

               (5)

               Románia a magas gazdasági növekedés és a pozitív gazdasági rés mellett prociklikus költségvetési politikát folytat. A strukturális egyenleg 2017-ben a becslések szerint a GDP 2,3 %-ának megfelelő mértékben tér el a középtávú költségvetési céltól. Következésképpen, és az eredményes román intézkedések hiányában az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján célszerű módosított ajánlásokat tenni Romániának a meghozandó megfelelő intézkedésekről.

               (6)

               A Bizottság 2017. őszi előrejelzésében szereplő, kibocsátási résre vonatkozó adatok alapján 2017-ben és 2018-ban rendes gazdasági körülmények állnak fenn Romániában. Románia adósságrátája a GDP 60 %-ában meghatározott küszöbérték alatt van. Az 1466/97/EK rendelet és az aktuális gazdasági helyzetet, illetve a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő, közös megállapodás szerinti, és az esetleges fenntarthatósági aggályokat is figyelembe vevő korrekciós mátrix által előírt strukturális kiigazítás legalább a GDP 0,5 %-ának felel meg.

               (7)

               A Bizottság előrejelzése szerint Románia strukturális hiánya 2017-ben a GDP 1,1 %-ára nő, miközben a 2017. június 16-i ajánlás a GDP legalább 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazítást kért. Emellett Románia hiánya 2017-ben a 2017. őszi bizottsági előrejelzés szerint a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciahiány szintjén marad, 2018-ban pedig jelentősen átlépi azt.

               (8)

               A Tanács által 2017. július 11-én ajánlott, a GDP 0,5 %-át kitevő kiigazítást kiegészítve további kiigazítás szükséges ahhoz, hogy Románia a 2016-ban és 2017-ben bekövetkezett eltérés után visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára. A középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagyságrendje miatt a GDP 0,3 %-át kitevő további kiigazítás tűnik megfelelőnek, amely felgyorsítja a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót. A 2018. évi strukturális egyenleg 0,8 %-os GDP-arányos javulására vonatkozó elvárás összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 3,3 %-os 2018. évi nominális növekedésével.

               (9)

               A Bizottság 2017. őszi előrejelzése 2018 tekintetében a strukturális egyenleg további, a GDP 1 %-ának megfelelő mértékű romlását valószínűsíti. Következésképpen a 2018. évi 0,8 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a 2018 tekintetében a Bizottság 2017. őszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest összesen a GDP 1,8 %-át kitevő strukturális kiigazításra van szükség.

               (10)

               A Bizottság 2017. őszi előrejelzése 2018 tekintetében a GDP 3,9 %-ának megfelelő államháztartási hiánnyal számol, ami meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2017-es előre jelzett eredményhez képest a GDP 0,8 %-át kitevő előírt strukturális kiigazítás azt is biztosítaná, hogy Románia 2018-ban betartsa a GDP-arányos államháztartási hiány 3 %-os küszöbértékét.

               (11)

               Az ezen ajánlásban 2018 tekintetében megfogalmazott követelmények felülírják a Romániának címzett 2017. július 11-i tanácsi ajánlásban szereplő költségvetési ajánlások megfelelő elemeit.

               (12)

               Romániának 2018. április 15-ig – lehetőleg az 1466/97/EK rendelet 7. cikke szerint benyújtott konvergenciaprogramja részeként – jelentést kell tennie a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (13)

               Ezt az ajánlást nyilvánosan közzé kell tenni,

         AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA:

               1.

               hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami 2018-ban a GDP legalább 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és a tagállamot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja;

               2.

               az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel. A költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon kell biztosítani az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását;

               3.

               2018. április 15-ig tegyen jelentést a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

      Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.
      Kelt Brüsszelben, 2017. december 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         T. TÕNISTE

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A nettó államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

      (3)  A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

      (4)  A Tanács ajánlása (2017. július 11.) Románia 2017. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Románia 2017. évi stabilitási programját (HL C 261., 2017.8.9., 98. o.).

      (5)  A Tanács (EU) 2017/2389 határozata (2017. december 5.) a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról (HL L 340, 2017.12.20., 49. o.).


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2017. december 15.) az Európai Unió Tanácsa számára az Európai Központi Bank külső könyvvizsgálóiról (EKB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 444/1

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
   (2017. december 15.)
   az Európai Unió Tanácsa számára az Európai Központi Bank külső könyvvizsgálóiról
   (EKB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               Az EKB jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, az Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaftnak a megbízatása a 2017. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2018. pénzügyi évtől.

               (3)

               Az EKB külső könyvvizsgálóiként a Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaftot választotta a 2018–2022. pénzügyi évekre, a megbízatás legfeljebb két további pénzügyi évvel (azaz 2023-ig vagy 2024-ig) történő meghosszabbításának lehetőségével,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
   Ajánlott, hogy az EKB külső könyvvizsgálóiként a Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaftot jelöljék ki a 2018–2022. pénzügyi évekre, a megbízatás legfeljebb két további pénzügyi évvel (azaz 2023-ig vagy 2024-ig) történő meghosszabbításának lehetőségével.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. december 15-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2018. január 8.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2018/1)

text:
               3.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 41/1

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA
   (2018. január 8.)
   a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról
   (ERKT/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. és 16–18. cikkére,
   tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 458. cikke (8) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (3) és különösen annak 18–20. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A makroprudenciális politika eredményességének és következetességének biztosításához szükséges, hogy a politikai döntéshozók kellő figyelmet fordítsanak az egyes tagállamok által elfogadott makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásaira, és – amennyiben indokolt – a viszonosságot biztosító megfelelő makroprudenciális politikai intézkedéseket fogadjanak el azok kezelésére.

               (2)

               A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (4) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak.

               (3)

               Az ERKT/2017/4 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (5) lehetővé teszi az érintett aktiváló hatóság számára, hogy a viszonosság kérésekor a jelentős jellegre vonatkozó, a pénzügyi szolgáltatók szintjén érvényesülő maximális küszöbértéket javasoljon. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) – ERKT/2015/4 európai rendszerkockázati testületi határozat (6) alapján létrehozott – állandó értékelési csoportja eltérő küszöbértéket javasolhat, amennyiben ezt szükségesnek tartja.

               (4)

               2018. január 1-jétől a Finnországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján hitelintézet-specifikus, összevont alapon alkalmazandó, 15 %-os alsó korlát vonatkozik a finnországi lakóegységgel fedezett lakáscélú jelzáloghitelekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében.

               (5)

               Az ERKT-nak az intézkedésről történő, az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (8) bekezdése alapján történő értesítését követően az ERKT igazgatótanácsa úgy döntött, hogy az intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott.

               (6)

               2017. május 28-án lejárt a belgiumi jelzáloghitel-kitettségekre vonatkozó, az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (8) bekezdése alapján elfogadott intézkedés, amelyet az ERKT/2016/3 európai rendszerkockázati testületi ajánlással (7) vettek fel azon makroprudenciális intézkedések listájára, amelyek tekintetében viszonosság biztosítása ajánlott. 2017. november 21-én a Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique bejelentette azon szándékát, hogy az 575/2013/EU rendelet 458. cikkében rögzített eljárást követve a jelzáloghitel-kitettségeket célzó új nemzeti makroprudenciális intézkedést fogadjon el.

               (7)

               Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      MÓDOSÍTÁSOK

   Az ERKT/2015/2 ajánlás a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:

                           „(1)

                           Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében:
                           Észtország:

                                       —

                                       az Észtországban engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire a 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott 1 százalékos rendszerkockázati tőkepufferráta;

                                 Finnország:

                                       —

                                       a Finnországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, 15 százalékos alsó korlát a finnországi lakóegységet terhelő jelzáloggal fedezett lakáscélú jelzáloghitelekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében.”

               2.

               A melléklet helyébe a jelen ajánlás mellékletében található szöveg lép.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. január 8-án.

         Francesco MAZZAFERRO

            az ERKT Titkárságának vezetője, az ERKT igazgatótanácsa nevében

      (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

      (3)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

      (4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/2 ajánlása (2015. december 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról (HL C 97., 2016.3.12., 9. o.).

      (5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2017/4 ajánlása (2017. október 20.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 431., 2017.12.15., 1. o.).

      (6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/4 határozata (2015. december 16.) a nemzeti makroprudenciális politikai intézkedésekről az illetékes hatóságok által küldött értesítéseknek, valamint az ERKT véleményei és ajánlásai kiadásának koordinálására szolgáló keretrendszerről és az ERKT/2014/2 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL C 97., 2016.3.12., 28. o.).

      (7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/3 ajánlása (2016. március 24.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 153., 2016.4.29., 1. o.).

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

               Észtország

                  Az Észtországban engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire a 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott 1 százalékos rendszerkockázati tőkepufferráta

            I.   Az intézkedés leírása

                        (1)

                        Az észt intézkedés az Észtországban engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire a 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott 1 százalékos rendszerkockázati tőkepufferrátát jelent.

                  II.   Viszonosság

                        (2)

                        Amennyiben a tagállamok a nemzeti jogban végrehajtották a 2013/36/EU irányelv 134. cikkét, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az észt intézkedés tekintetében a 2013/36/EU irányelv 134. cikke (1) bekezdésével összhangban biztosítsák a viszonosságot a belföldön engedélyezett intézmények Észtországban található kitettségeire vonatkozóan. E bekezdés alkalmazásában a C(3) ajánlásban meghatározott határidő alkalmazandó.

                        (3)

                        Amennyiben a tagállamok a nemzeti jogban nem hajtották végre a 2013/36/EU irányelv 134. cikkét, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az észt intézkedés tekintetében a C(2) ajánlással összhangban biztosítsák a viszonosságot a belföldön engedélyezett intézmények Észtországban található kitettségeire vonatkozóan. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést hat hónapon belül fogadják el.

               Finnország

                  A belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetekre (a továbbiakban: IRB-hitelintézetek) az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján alkalmazandó, hitelintézet-specifikus 15 %-os minimális szint a finnországi lakóegységet terhelő jelzáloggal fedezett hitelekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében.

            I.   Az intézkedés leírása

                        (1)

                        Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott finn intézkedést egy hitelintézet-specifikus, az IRB-hitelintézetekre alkalmazandó, a finnországi lakóegységgel fedezett lakáscélú jelzáloghitelek átlagos kockázati súlyára vonatkozó és portfólió-szinten érvényesülő 15 %-os alsó korlát alkotja.

                        (2)

                        A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték kapcsolódik, amely a finnországi lakáscélú jelzáloghitelek piacának való 1 milliárd euro összegű kitettségnek felel meg.

                  II.   Viszonosság

                        (3)

                        Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a finn intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot és az intézkedést alkalmazzák az IRB-hitelintézetek finnországi lakóegységgel fedezett olyan lakossági jelzáloghitelekből álló portfólióira vonatkozóan, amely hiteleket belföldön engedélyezett, Finnországban található fióktelepek bocsátották ki. E bekezdés alkalmazásában a C(3) ajánlásban meghatározott határidő alkalmazandó.

                        (4)

                        Az érintett hatóságok számára ajánlott továbbá, hogy a finn intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot és az intézkedést alkalmazzák az IRB-hitelintézetek finnországi lakóegységgel fedezett olyan lakossági jelzáloghitelekből álló portfólióira vonatkozóan, amely hiteleket az országukban letelepedett hitelintézetek határokon átnyúlóan közvetlenül bocsátották ki. E bekezdés alkalmazásában a C(3) ajánlásban meghatározott határidő alkalmazandó.

                        (5)

                        A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-vel való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett viszonossággal leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést négy hónapon belül fogadják el.

                        (6)

                        Ahol nincsenek más vonatkozó tagállamban engedélyezett, Finnországban található fiókteleppel rendelkező vagy Finnországban közvetlenül pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó, a finnországi jelzáloghitel-piaccal szemben 1 milliárd euro vagy azt meghaladó kitettséggel rendelkező IRB-hitelintézetek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot, amennyiben egy IRB-hitelintézet túllépi az 1 milliárd eurós küszöbértéket.

                  III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

                        (7)

                        Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon egyes IRB-hitelintézetek számára, amelyek a finnországi lakóegységgel fedezett lakossági jelzáloghitelekből álló nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 1 milliárd euro összegű küszöbérték alatti portfólióval rendelkeznek. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot, amennyiben egy IRB-hitelintézet túllépi az 1 milliárd eurós küszöbértéket.”


title: A Bizottság (EU) 2018/234 ajánlása (2018. február 14.) a 2019. évi európai parlamenti választások európai jellegének és hatékony lebonyolításának elősegítéséről

text:
               17.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 45/40

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/234 AJÁNLÁSA
   (2018. február 14.)
   a 2019. évi európai parlamenti választások európai jellegének és hatékony lebonyolításának elősegítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió szintjén a polgárok közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (3) bekezdése értelmében minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében, és a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten kell meghozni.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (7) bekezdése értelmében az Európai Tanácsnak figyelembe kell vennie az európai parlamenti választásokat, amikor javaslatot tesz a Bizottság elnökének jelölt személyre vonatkozóan.

               (4)

               Az európai parlamenti választások európai jellegének és hatékony lebonyolításának további elősegítése érdekében már jóval a 2019. évi választások előtt aktualizálni és módosítani kell a 2013/142/EU bizottsági ajánlás (1) egyes elemeit.

               (5)

               Az EU demokratikus legitimitásának megerősítése és a polgárok európai szintű politikai részvételének biztosítása elengedhetetlen. A polgárok készségesebben szavaznának az európai parlamenti választásokon, ha jobban ismernék az uniós szakpolitikáknak a napi életre gyakorolt hatását, és ha bíznának abban, hogy ténylegesen befolyásolni tudják az Unió legfontosabb döntéseit, például az uniós intézmények vezetőinek megválasztását és az Unió jövőbeli prioritásainak megállapítását.

               (6)

               Az elszámoltathatóság és az átláthatóság elengedhetetlen erősítésében a Bizottságnak is ki kell vennie a részét. A Bizottság ezért felülvizsgálta a Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexet (2). Az új kódex lehetővé teszi, hogy a Bizottság tagjai jelöltként induljanak az európai parlamenti választásokon anélkül, hogy szabadságot kelljen kivenniük. E változás figyelembevétele érdekében módosultak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás idevágó szabályai is (3).

               (7)

               Az európai szinten meghatározott szakpolitikák közvetlen következményekkel járnak a polgárok mindennapi életére, és helyi szinten érezhetők. Ahhoz, hogy a polgárok meghozhassák döntésüket az európai parlamenti választásokon, tisztában kell lenniük azzal, európai szinten milyen kérdések forognak kockán. Az európai kérdésekről kapott tájékoztatás a polgárokat az uniós döntéshozatalban való demokratikus részvételre ösztönzi. A jelenlegi Bizottság 2015 januárja óta 478 civil párbeszédet tartott szerte a tagállamokban, olyan intézményi partnerekkel is együttműködve, mint az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság. 2018 februárjától 2019. május 9-ig a Bizottság a tagállamokkal, regionális és helyi hatóságokkal, valamint az Európai Parlamenttel és más uniós intézményekkel további mintegy 500 párbeszédet fog szervezni vagy elő fogja segíteni azok megszervezését.

               (8)

               Több tagállam bejelentette, hogy kész széles körű nyilvános vitákat folytatni Európa jövőjéről, és számos tagállamban már zajlanak ilyen jellegű nemzeti párbeszédek. A tagállamok a polgárok megszólításával, továbbá a politikai struktúráikhoz és gyakorlataikhoz igazodó tájékoztató rendezvények szervezésével hívhatnák fel a polgárok figyelmét arra, hogy szavazatukkal befolyásolhatják az európai projekt jövőjének meghatározását. Az ilyen rendezvényeket a vezetők 2018. február 23-i találkozója és 2019. május 9., vagyis az európai parlamenti választásokat közvetlenül megelőző nagyszebeni csúcstalálkozó közötti időszakban célszerű megtartani. A tervek szerint az állam- és kormányfők ez utóbbi találkozón vonják majd le következtetéseiket az Unió előtt álló következő lépésekről.

               (9)

               Az európai politikai pártok kulcsszerepet játszanak az európai politikai tudatosság kialakításában, a szavazói részvétel ösztönzésében és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításában. Ezt a szerepet erősíthetné, ha az európai politikai pártok az elkövetkező hónapokban felhívnák nemzeti tagpártjaik és a civil társadalom figyelmét az Európa jövőjével kapcsolatos választási lehetőségekre és az általuk képviselt polgárok érdekeire.

               (10)

               A Bizottság elnöki tisztségéért indított jelöltek („Spitzenkandidaten”) rendszerét a 2014. évi európai parlamenti választások alkalmával vezették be.

               (11)

               Ez a folyamat segítette megerősíteni az Unió hatékonyságát és demokratikus legitimációját, amely a polgárok Európai Parlamentben való közvetlen képviseletének és az Európai Tanácsban és a Tanácsban a tagállami kormányok általi közvetett képviseletének kettős pillérén alapul. Hozzájárult a Bizottság elszámoltathatóságának megerősítéséhez is, az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (7) bekezdésével összhangban. Célszerű ezt a folyamatot a 2019. évi európai parlamenti választásokon is alkalmazni és tökéletesíteni.

               (12)

               Az európai és a nemzeti politikai pártoknak jóval a választási kampány előtt, ideális esetben 2018 végéig meg kell nevezniük a Bizottság elnöki tisztségéért induló, általuk támogatott jelöltet, és ideális esetben 2019 elejéig közzé kell tenniük a jelölt saját programját. Ezzel átláthatóbbá válna a kapcsolat az uniós polgár által az európai parlamenti választásokon valamely politikai pártra leadott szavazat, a Bizottság elnöki tisztségéért induló, az adott párt által támogatott jelölt és e jelöltnek az Európa jövőjéről alkotott elképzelései között.

               (13)

               Az európai politikai pártok és nemzeti tagpártjaik az elnökjelöltek nyílt, inkluzív és átlátható kiválasztásával (például előválasztás útján) tovább erősítenék ezt a folyamatot. Ez segítené a szélesebb körű figyelemfelhívást és szavazóik mobilizálását is.

               (14)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 12. cikkének (2) bekezdése kulcsszerepet biztosít az európai politikai pártoknak. Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályát és finanszírozását európai szintű szabályok határozzák meg. Az európai politikai pártok átláthatósága, vizsgálata és demokratikus elszámoltathatósága érdekében a Bizottság a 2019. évi európai parlamenti választások előtt az érintett szabályok módosítását javasolta (4). Különösen az Európai Unió általános költségvetéséből kapott finanszírozást célszerű ahhoz a feltételhez kötni, hogy a nemzeti tagpártok közzétegyék az adott európai politikai párt programját és logóját. A polgároknak kezdetektől fogva egyértelmű és releváns információkkal kell rendelkezniük szavazatuknak az európai pártok szintjén gyakorolt hatásáról. A nemzeti pártok európai szintű pártkötődésével kapcsolatos tájékoztatásra és figyelemfelkeltésre emellett a pártrendezvények, például a kongresszusok, továbbá a nemzeti pártok választási kampányai is megfelelő és hatékony eszközül szolgálhatnak.

               (15)

               Az európai parlamenti választások kampányának az eddigieknél sokkal korábbi kezdete és a részt vevő nemzeti pártok európai szintű pártkötődésének a kampány előtti megnevezése várhatóan hozzájárul e választások európai dimenziójának növeléséhez.

               (16)

               A tagállamok nemzeti pártpolitikai struktúrájának sajátosságait is szem előtt tartva kívánatos, hogy az európai politikai pártok már a kampány kezdete – és lehetőleg a Bizottság elnöki tisztségére indított jelölt megnevezése – előtt bejelentsék, hogy az Európai Parlament mely képviselőcsoportjához akarnak csatlakozni, illetve hogy új képviselőcsoportot akarnak-e létrehozni. Ez tovább fokozná a nemzeti pártok, az európai politikai pártok és az Európai Parlament képviselőcsoportjai közötti kapcsolat átláthatóságát.

               (17)

               A tagállamok az egész európai választási folyamat tekintetében fokoznák az európai politikai pártok és az általuk javasolt platformok láthatóságát, ha ösztönöznék és elősegítenék, hogy a választók az európai parlamenti választások kampánya során és – ha lehetséges – a választáson használt szavazólapokon tájékoztatást kapjanak a nemzeti pártok európai szintű politikai pártkötődéséről.

               (18)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdése értelmében az európai parlamenti választásokon minden uniós polgár választójoggal rendelkezik és választható a lakóhelye szerinti tagállamban. A gyakorlatba ezt a 93/109/EK tanácsi irányelv (5) ültette át.

               (19)

               A polgárok európai parlamenti választásokon való részvételének és e választások európai dimenziójának támogatása érdekében kívánatos előmozdítani az e választások előkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos tagállami intézkedések és tagállami bevált gyakorlatok azonosítását és terjesztését, többek között a más tagállamban lakó európai polgárok szavazati jogával kapcsolatban, valamint abból a célból, hogy az alulreprezentált csoportok (például a fogyatékkal élők) nagyobb arányban gyakorolják választójogukat.

               (20)

               Mivel a közelmúltbeli választásokhoz és kampányokhoz hasonlóan most is számolni kell a választási folyamatra irányuló kibertámadások és félretájékoztatás kockázatával, kívánatos, hogy a tagállamok megosszák a vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos tapasztalataikat.

               (21)

               A tagállamoknak, valamint az európai és a nemzeti politikai pártoknak különös felelőssége van az európai parlamenti választások demokratikus és hatékony lebonyolításának elősegítésében,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      Viták folytatása az európai polgárokkal az Európát érintő kérdésekről az európai parlamenti választások előtt

               1.

               A tagállamoknak a vezetők 2018. február 23-i találkozója után a politikai struktúráikhoz és gyakorlataikhoz igazodó tájékoztató rendezvények keretében nyilvános vitákat kell folytatniuk a polgárokkal az Európai Uniót érintő kérdésekről és Európa jövőjéről. E tájékoztató eseményeknek a vezetők 2019. május 9-i – az európai parlamenti választásokat röviddel megelőző – nagyszebeni találkozójáig kell tartaniuk.
               Ugyanezen időszakban az európai politikai pártoknak és a nemzeti pártoknak fel kell hívniuk a polgárok figyelmét a választásokkal eldöntendő uniós szintű kérdésekre, és arra, hogy miként kívánják kezelni azokat a következő jogalkotási ciklus során.

      Az Európai Bizottság elnöki tisztségéért induló jelölt támogatása

               2.

               Az európai parlamenti választások előtt kellő idővel, ideális esetben 2018 végéig minden európai politikai pártnak meg kell neveznie az Európai Bizottság elnöki tisztségéért induló, általa támogatott jelöltet. Ideális esetben 2019 elejéig közzé kell tenniük továbbá a jelölt saját politikai programját.
               Kívánatos, hogy az európai politikai pártok és nemzeti tagpártjaik az elnökjelöltet nyílt, inkluzív és átlátható módon válasszák ki.
               A nemzeti politikai pártoknak biztosítaniuk kell, hogy az európai parlamenti választásokhoz kapcsolódó politikai hirdetéseiket egyúttal arra is felhasználják, hogy a polgárokat tájékoztassák a Európai Bizottság elnöki tisztségéért induló, általuk támogatott jelöltről, valamint jelöltjük programjáról.

      A választók tájékoztatása a nemzeti pártok európai politikai pártkötődéséről

               3.

               A tagállamok nemzeti pártpolitikai struktúrájának sajátosságait is szem előtt tartva az európai parlamenti választásokon részt vevő nemzeti politikai pártoknak a választások és a kampány előtt közzé kell tenniük, hogy van-e pártkötődésük valamely európai politikai párthoz, és ha igen, melyikhez, és meg kell nevezniük az általuk támogatott elnökjelöltet.
               Amennyire lehetséges, a nemzeti politikai pártoknak a kampányanyagaikban, közleményeikben és politikai hirdetéseikben egyértelműen fel kell tüntetniük ezt az információt, adott esetben ideértve az európai politikai párt logóját is.
               Kívánatos, hogy az európai politikai pártok már a kampány kezdete – és lehetőleg a Bizottság elnöki tisztségére indított jelölt megnevezése – előtt bejelentsék, hogy az Európai Parlament mely képviselőcsoportjához akarnak csatlakozni, illetve hogy új képviselőcsoportot akarnak-e létrehozni.

      A választóknak a nemzeti pártok európai politikai pártkötődéséről való tájékoztatásának ösztönzése és elősegítése

               4.

               A tagállamoknak az európai parlamenti választások előtt és közben ösztönözniük kell és elő kell segíteniük a választók tájékoztatását a nemzeti politikai pártok európai szintű politikai pártkötődéséről és elnökjelöltjéről, például oly módon, hogy lehetővé teszik, illetve ösztönzik az ilyen pártkötődésnek a kampányanyagokban, a nemzeti és regionális tagpártok weboldalán és – ha lehetséges – a választáson használt szavazólapokon történő feltüntetését.

      Hatékony lebonyolítás

               5.

               Annak biztosítása érdekében, hogy a más tagállamban lakó uniós polgárok az adott tagállamban gyakorolni tudják szavazati jogukat, illetve annak előmozdítása érdekében, hogy az alulreprezentált csoportok (például a fogyatékkal élők) nagyobb arányban gyakorolják választójogukat, és általában a demokratikus lebonyolítás és a magas részvétel érdekében kívánatos, hogy az illetékes nemzeti hatóságok 2018 tavaszán a Bizottság támogatását élvező találkozójuk keretében megosszák egymással bevált gyakorlataikat és gyakorlati intézkedéseiket.
               Kívánatos továbbá, hogy az illetékes nemzeti hatóságok a tagállamok tapasztalatai alapján meghatározzák a választási folyamatra irányuló kibertámadások és félretájékoztatás kockázatának azonosítására, mérséklésére és kezelésére szolgáló bevált módszereket.

      Ennek az ajánlásnak a tagállamok, valamint az európai és a nemzeti politikai pártok a címzettjei.
      Kelt Brüsszelben, 2018. február 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  2013/142/EU: A Bizottság ajánlása (2013. március 12.) az európai parlamenti választások demokratikus és hatékony lebonyolításának elősegítéséről (HL L 79., 2013.3.21., 29. o.).

      (2)  A Bizottság határozata (2018. január 31.) az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexről (C(2018) 700 final).

      (3)  Az Európai Parlament 2018. február 7-i határozata az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatáról (2017/2233(ACI)).

      (4)  Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló 2014. október 22-i, 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról – COM(2017) 481., 2017. szeptember 13.

      (5)  A Tanács 93/109/EK irányelve (1993. december 6.) az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 329., 1993.12.30., 34. o.).


title: A Tanács ajánlása (2018. február 20.) az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről

text:
               22.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 67/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2018. február 20.)
   az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről
   (2018/C 67/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 283. cikke (2) és 139. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló (4.) jegyzőkönyvre és különösen 11. cikkének 11.2. bekezdésére,
   AJÁNLJA AZ EURÓPAI TANÁCSNAK:
   hogy 2018. június 1-jei hatállyal nyolc éves hivatali időre nevezze ki Luis DE GUINDOS JURADO-t az Európai Központi Bank alelnökévé.

      Kelt Brüsszelben, 2018. február 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV


title: A Tanács ajánlása (2018. május 22.) a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról

text:
               7.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 195/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2018. május 22.)
   a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról
   (2018/C 195/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Unió az Európa Unióról szóló szerződés 2. cikkében meghatározott közös értékeken és általános elveken alapul. Ezek az értékek az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartása. Az Európa Unióról szóló szerződés 3. cikke alapján az Unió célja ezen értékeinek védelmezése és előmozdítása.

               (2)

               Ezen értékekre alapozva az Unió országokat, közösségeket és embereket kötött össze egy egyedülálló politikai projektben, az eddigi leghosszabb ideig biztosítva a békét Európában, ami elősegítette a társadalmi stabilitást és a gazdasági jólétet. Az, hogy a tagállamok elfogadták a Szerződésben lefektetett értékeket, olyan közös alapot teremt, amely az európai élet és identitás sajátos jellegét alkotja, és meghatározza az Unió helyét a globális színtéren.

               (3)

               Az Unió és tagállamai számos kihívással szembesülnek, egyebek mellett a populizmussal, az idegengyűlölettel, a megosztó nacionalizmussal, a megkülönböztetéssel, az álhírek és valótlan információk terjesztésével, valamint az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás jelenségével. Ezek komoly fenyegetést jelenthetnek demokráciánk alapjaira nézve, alááshatják a jogállamiságba és a demokratikus intézményekbe vetett bizalmat, és gátat szabhatnak annak, hogy az európai társadalmakban és azok között kialakuljon az összetartozás érzése.

               (4)

               Az EU történetével, létrejöttének okaival és alapvető működésével kapcsolatos ismeretek hiánya kedvező táptalaja a félretájékoztatásnak, és megakadályozza, hogy az emberek megalapozott véleményt formálhassanak intézkedéseiről. Az Uniót és tagállamait jellemző sokféleség ismerete elősegíti a kölcsönös tiszteletet, megértést és együttműködést a tagállamokon belül és azok között.

               (5)

               Az oktatás valamennyi formájában és valamennyi szinten, már a kisgyermekkortól kezdve létfontosságú szerepet tölt be a közös értékek előmozdítása terén. Hozzájárul a társadalmi befogadás biztosításához, mégpedig oly módon, hogy minden gyermek számára tisztességes esélyt és egyenlő lehetőségeket nyújt az életben való boldoguláshoz. Lehetőségeket kínál arra, hogy az emberek aktív és kritikusan gondolkodó polgárrá váljanak, továbbá hozzájárul az európai identitás alaposabb megértéséhez is.

               (6)

               A vezetői ütemterv keretében 2017 novemberében Göteborgban tartott megbeszélésen Európa vezetői az oktatás és a kultúra Európa jövője szempontjából betöltött fontos szerepéről tárgyaltak. Ehhez a vitához hozzájárulva a Bizottság felvázolta az európai oktatási térséggel kapcsolatos jövőképét, és számos kezdeményezésre tett javaslatot „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében (1), amelyben leszögezi, hogy „továbbra is létfontosságú az európai identitás megerősítése, és ennek legjobb eszköze az oktatás és a kultúra”.

               (7)

               A vezetők göteborgi találkozóját követően az Európai Tanács 2017. december 14-én következtetéseket fogadott el, amelyekben rámutatott, hogy az oktatás és a kultúra a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint versenyképességünk megőrzése szempontjából is alapvető jelentőséggel bír (2).

               (8)

               Az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködésről szóló „Oktatás és képzés 2020” keretrendszer (3) egyik célkitűzését, nevezetesen a méltányosság, a társadalmi kohézió és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítását arra alapozva fogalmazták meg, hogy az oktatásnak elő kell mozdítania az interkulturális kompetenciákat, a demokratikus értékeket és az alapvető jogok tiszteletben tartását, meg kell akadályoznia a megkülönböztetés és a rasszizmus valamennyi formáját és küzdenie kell ellenük, továbbá a gyermekeket, a fiatalokat és a felnőtteket képessé kell tennie arra, hogy pozitív módon működjenek együtt különböző hátterű társaikkal.

               (9)

               Az európai oktatási miniszterek által 2015. március 17-én elfogadott párizsi nyilatkozat jelzi a tagállamoknak a közös értékek, a kritikus gondolkodás és a médiaműveltség, valamint az inkluzív oktatás és az interkulturális párbeszéd előmozdítása iránti elkötelezettségét. Az uniós szintű nyilvános konzultációra (4) adott válaszokból egyértelműen az derül ki, hogy az inkluzív oktatást elő kell mozdítani. A válaszadóknak mindössze 16 %-a érzi úgy, hogy az oktatás jelenleg megvalósítja ezt a célt; 95 % véli úgy, hogy az oktatásnak elő kell segítenie azt, hogy a fiatalok megértsék a közös értékek fontosságát, továbbá hogy az Uniónak segítenie kell a tagállamokat e feladat végrehajtásában (98 %).

               (10)

               Egy 2017-ben az Eurydice által az állampolgári ismereteknek az európai iskolákban történő oktatásáról készített jelentésből az derül ki, hogy napjainkban az állampolgári ismeretek oktatása sok európai országban kap jelentős figyelmet. Az országoknak közel a fele azonban szakpolitikai szinten nem rendelkezik arról, hogy az állampolgári ismeretek oktatása része legyen a pedagógusképzésnek. Ennek megfelelően különböző intézkedésekkel kell támogatni a pedagógusokat abban, illetve képessé kell tenni őket arra, hogy nyitott tanulási kultúrát és környezetet hozzanak létre, és kezelni tudják a vegyes összetételű tanulói csoportokat, mert így tudják megtanítani az állampolgári kompetenciákat, átadni Európa közös örökségét, előmozdítani a közös értékeket és példaképpé válni a diákjaik számára.

               (11)

               Az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás továbbra is akut probléma számos tagállamban. A társadalmi kohézió és integráció mozgatóerejének számító közös értékek – például az oktatáspolitikán keresztül történő – előmozdítása a megoldás szerves része. A tagállamok ez irányú törekvéseinek támogatása érdekében az Európai Bizottság 2017 júliusában létrehozott egy radikalizálódással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot (5), amelynek feladata támogató intézkedések meghatározása, például az oktatás területén.

               (12)

               A PISA-felmérés és a 2017-es Oktatási és Képzési Figyelő legfrissebb eredményei az oktatás terén fennálló egyenlőtlenségek és a diákok társadalmi-gazdasági háttere közötti összefüggést hangsúlyozzák. A PISA-vizsgálat adataiból az derül ki, hogy a szegényebb családokból érkező diákok esetében háromszor nagyobb az esély a rossz teljesítményre, mint tehetősebb társaik esetében, valamint hogy a migráns hátterű diákoknál több mint kétszer nagyobb a valószínűsége annak, hogy a többieknél rosszabb eredményeket érnek el. A fiatalok marginalizálódásának megelőzése érdekében elengedhetetlen, hogy inkluzív és igazságos oktatási rendszereket működtessünk, amelyek elősegítik az összetartó társadalmak kialakulását, lefektetik az aktív polgári szerepvállalás alapjait és növelik a foglalkoztathatóságot.

               (13)

               Az Oktatási Teljesítményértékelés Nemzetközi Szövetsége által 2016-ban készített, a polgársággal és az állampolgári neveléssel kapcsolatos nemzetközi tanulmány azt állapította meg, hogy a nemzeti és az európai identitás kedvező módon, ellentmondás nélkül létezhet együtt. A tanulmány azt is kimutatta, hogy a magasabb szintű állampolgári ismeretekkel rendelkező diákok többnyire toleránsabban viselkednek.

               (14)

               Az Eurobarométer felmérések felhívják a figyelmet az Unióval kapcsolatos ismeretek rendkívül alacsony szintjére. Egy 2014-es közvélemény-kutatás szerint az emberek 44 %-a érzi úgy, hogy csak keveset tud az Unió működéséről, míg egy 2011-es felmérésből az derült ki, hogy a megkérdezettek viszonylagos többsége úgy érezte, hogy nem rendelkezik elegendő információval az Európai Unióról. Ugyanez a vizsgálat azt is feltárta, hogy az emberek egyharmada nem tudja, pontosan hány tagállama van az Uniónak. Az Eurobarométer 2017-es felmérése szerint az európai fiatalok 89 %-a egyetért abban, hogy a tagállami kormányoknak gondoskodniuk kellene arról, hogy az iskolában jobban megismertessék velük az uniós polgárként őket megillető jogokat és rájuk háruló kötelességeket. Végül pedig a legutóbbi Eurobarométer felmérésen a válaszadók 35 %-a vélte úgy, hogy Európa jövője szempontjából a hasonló oktatási színvonal jelentené a legnagyobb segítséget.

               (15)

               Mindezek alapján elengedhetetlen, hogy a tagállamok több erőfeszítést tegyenek a 2015-ös párizsi nyilatkozat célkitűzéseinek további végrehajtása érdekében. Különösen fontos a társadalmi kohézió és integráció mozgatórugójának számító közös értékek további előmozdítása, az aktív szerepvállalást célzó tanulási környezetek kialakításának előnyben részesítése az oktatás valamennyi szintjén, megfelelőbb képzés biztosítása a pedagógusoknak az állampolgári ismeretekkel és a sokféleséggel kapcsolatban, valamint a médiaműveltség és a kritikus gondolkodás készségének erősítése minden tanulóban.

               (16)

               A társadalmi kohézió erősítése érdekében elengedhetetlen a minőségi és inkluzív oktatásban való, ténylegesen egyenlő részvétel lehetőségének biztosítása minden tanuló számára, ideértve a migráns családokból származó, a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező, a sajátos nevelési igényű, valamint – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménynek megfelelően – a fogyatékossággal élő tanulókat is. Ennek megvalósítása során a tagállamok élhetnek a meglévő uniós eszközök – nevezetesen az Erasmus+, az európai strukturális és beruházási alapok, a Kreatív Európa, az Európa a polgárokért, a Jogok, egyenlőség és polgárság program, az Európai Szolidaritási Testület, valamint a Horizont 2020 program – által biztosított lehetőségekkel, továbbá támaszkodhatnak a sajátos nevelési igényű tanulókért és az inkluzív oktatásért felelős európai ügynökség által nyújtott iránymutatásra és szakértői véleményekre is.

               (17)

               Az Erasmus+ program arról tanúskodik, hogy az európai identitás megtapasztalásának egyik hatékony módja a mobilitás és a határokon átívelő kapcsolatteremtés. Rendkívül fontos, hogy a tanulók minden kategóriája egész Európában egyenlő mértékben élvezhesse a program által kínált lehetőségek előnyeit; különös tekintettel a tagállamok közötti iskolai csereprogramokra. A leginkább az eTwinning hálózaton keresztül megvalósuló virtuális mobilitás kiváló eszköz arra, hogy a tanulók közvetlen kapcsolatba léphessenek egymással, ezért az elkövetkező években – a fizikai mobilitással ötvözve – nagyobb szerephez jut majd.

               (18)

               Az európai dimenzió beépítése az oktatásba azt a célt kell, hogy szolgálja, hogy a tanulók a maga sokféleségében megtapasztalják az európai identitást, valamint hogy erősödjön a helyi, regionális és nemzeti identitást és tradíciókat kiegészítő pozitív és inkluzív európai összetartozás érzése. Ezenfelül az európai dimenzió jelentős szerepet kap az Unióval és tagállamaival kapcsolatos ismeretek elmélyítésének elősegítésében.

               (19)

               Ez az ajánlás teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. Az ajánlás tartalma nem sért semmilyen e területeken – nevezetesen a nemzeti állampolgári nevelés területén – meglévő nemzeti kezdeményezést,

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

      A tagállamok feladatai:

      A közös értékek előmozdítása

               1.

               kisgyermekkortól kezdve, az egész életen át tartó oktatás és képzés valamennyi szintjén és típusában fokozni az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerinti közös értékek melletti elkötelezettséget a társadalmi kohézió, valamint a helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű, pozitív és inkluzív összetartozás érzésének megerősítése érdekében;

               2.

               folytatni a párizsi nyilatkozatban foglalt kötelezettségvállalások végrehajtását, különösen a következők révén:

                           a)

                           a tevékeny állampolgári szerepvállalással kapcsolatos és az etikai oktatás, valamint a nyitott osztálytermi légkör előmozdítása a toleráns és demokratikus viselkedés, valamint a társadalmi, állampolgári és interkulturális kompetenciák kialakítása érdekében;

                           b)

                           a kritikus gondolkodás és a médiaműveltség erősítése, különösen az internet és a közösségi média használata tekintetében, az információs források megbízhatóságával kapcsolatos kockázatokra való figyelemfelhívás és a megalapozott véleményformálás elősegítése érdekében;

                           c)

                           olyan meglévő struktúrák alkalmazása, illetve szükség esetén újak létrehozása, amelyek előmozdítják a pedagógusok, a szülők, a diákok és a tágabb közösség aktív részvételét az iskolai életben; valamint

                           d)

                           a fiatalok demokratikus részvételével, továbbá a közösség életében való aktív, kritikusan tudatos és felelős szerepvállalásával kapcsolatos lehetőségek támogatása;

               3.

               a rendelkezésre álló eszközök – például az Európa Tanácsnak a demokratikus kultúra építéséhez szükséges kompetenciakerete – hatékony felhasználása az állampolgári nevelés előmozdítása érdekében;

      Inkluzív oktatás biztosítása

               4.

               az inkluzív oktatás előmozdítása valamennyi tanuló számára, különösen a következők révén:

                           a)

                           színvonalas oktatás biztosítása minden tanuló számára a kisgyermekkortól kezdve és az egész életen át;

                           b)

                           a konkrét igényeinek megfelelő támogatás biztosítása minden tanuló számára, ideértve a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező, a migráns családból származó, a sajátos nevelési igényű és a legtehetségesebb tanulókat is;

                           c)

                           az oktatás különböző típusai és szintjei közötti átmenet megkönnyítése, valamint a megfelelő oktatási és pályaválasztási tanácsadás biztosításának lehetővé tétele;

               5.

               a sajátos nevelési igényű tanulókért és az inkluzív oktatásért felelős európai ügynökség önkéntes, hathatós igénybevétele annak érdekében, hogy oktatási rendszereikben bevált inkluzív módszereket alkalmazzanak és nyomon kövessék azok eredményeit;

      Az oktatás európai dimenziójának előmozdítása

               6.

               az oktatás európai dimenziójának előmozdítása a következők ösztönzése révén:

                           a)

                           az európai háttér, valamint a közös örökség és értékek tudatosítása, továbbá az Unió és az uniós tagállamok társadalmi, kulturális és történelmi egységének és sokféleségének megismerése;

                           b)

                           az Unió eredetének, értékeinek és működésének ismerete;

                           c)

                           a diákok és a pedagógusok részvétele az eTwinning hálózatban, valamint az elsősorban az iskoláknak szóló, határokon átívelő mobilitásban és nemzetközi projektekben;

                           d)

                           az Európai Unió megismerését és jobb megértését szolgáló, iskolai környezetben lebonyolított alapprojektek, lehetőleg a fiatalok közvetlen bevonásával, például az „Európai Unió napjának” önkéntes megünneplése az iskolában minden évben;

      A pedagógusok és az oktatás támogatása

               7.

               lehetővé tenni a pedagógusok számára a közös értékek előmozdítását és az inkluzív oktatás megteremtését a következőkön keresztül:

                           a)

                           olyan intézkedések, amelyek segítségével a pedagógusok közvetíteni tudják a közös értékeket és elő tudják mozdítani az aktív polgári szerepvállalást, miközben átadják a közösséghez tartozás érzését és figyelembe veszik a tanulók eltérő igényeit; valamint

                           b)

                           az alapszintű oktatás és a továbbtanulás előmozdítása, csereprogramok és társaktól való tanulás, valamint partneri tanácsadás, továbbá iránymutatás és mentorálás biztosítása a pedagógusok számára;

      Végrehajtási intézkedések

               8.

               ezen ajánlások szem előtt tartásával ellenőrizni és – szükség esetén – továbbfejleszteni az oktatás, képzés és nem formális tanulás terén meglévő szakpolitikákat és gyakorlatokat;

               9.

               meghatározni az igényeket és fokozni a lakossági részvételt, a meglévő adatok felhasználásával, illetve szükség esetén új adatok gyűjtésével az oktatás és képzés szociális és állampolgári dimenzióival kapcsolatos, tényeken és információkon alapuló döntéshozatal javítása érdekében;

               10.

               a közös értékek előmozdítása érdekében folytatni az uniós stratégiai együttműködés keretei között zajló, a társaktól való tanuláson, a partneri tanácsadáson és a bevált gyakorlatok cseréjén alapuló együttműködést az oktatás és képzés, az ifjúságpolitika, valamint a sport és kultúra terén;

               11.

               ezen ajánlások végrehajtása céljából eredményesen felhasználni az uniós finanszírozási eszközöket, különösen az Erasmus+ programot, az európai strukturális és beruházási alapokat, továbbá a Kreatív Európa, az Európa a polgárokért, a Jogok, egyenlőség és polgárság programot és a Horizont 2020 programot,

         ÜDVÖZLI A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY

               12.

               támogassa a tagállamokat ezen ajánlás rendelkezéseinek a meglévő eszközök és finanszírozási források – például az Erasmus+ program – segítségével történő végrehajtásában, illetve különösen az oktatás minden szintjén megvalósuló iskolai mobilitás révén, különös tekintettel az iskolákra, a nemzetközi projektekre, az eTwinning hálózatra és a Jean Monnet programra;

               13.

               az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés keretrendszerén (Oktatás és képzés 2020) és bármely azt követő keretrendszeren keresztül támogassa a nemzeti és regionális szakpolitikai reformokat és a gyakorlatok javítását;

               14.

               szükség esetén gyakorlati referenciaeszközöket és útmutató dokumentumokat hozzon létre a döntéshozók és az oktatási szakemberek számára, és rendszeresen vizsgálja felül azokat, valamint támogassa az ismeretek iránti igények kielégítését célzó kutatásokat és az érdekelt felek e célt szolgáló részvételét;

               15.

               az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerén – többek között az Oktatási és Képzési Figyelőn – keresztül felmérje és értékelje az ajánlás nyomán végrehajtott intézkedéseket.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentése az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (HL C 417., 2015.12.15., 25. o.)

      (4)  SWD(2018)13 final.

      (5)  A Bizottság 2017. július 27-i határozata a radikalizálódással foglalkozó magas szintű bizottsági szakértői csoport létrehozásáról (HL C 252., 2017.8.3., 3. o.).


title: A Tanács ajánlása (2018. június 22.) – Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               27.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 223/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2018. június 22.)
   Magyarország középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
   (2018/C 223/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A szerződés 121. cikke szerint a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülése érdekében a gazdaságpolitikák összehangolása és a többoldalú felügyelet révén középtávon rendezett államháztartásra kell törekedniük.

               (2)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)

               A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Magyarországnak 2017-ben a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű költségvetési kiigazítást kellett megvalósítania, kivéve, ha a középtávú költségvetési cél ennél kisebb kiigazítással is teljesült (2).

               (4)

               A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése és az Eurostat által validált 2017. évi tényadatok alapján a diszkrecionális bevételi intézkedések és egyszeri tételek nélkül számított államháztartási kiadások növekedése jóval meghaladta a 2017-re vonatkozó kiadási referenciaértéket, jelentős (nevezetesen a GDP 2,4 %-ának megfelelő mértékű) eltérést mutatva az előírt strukturális kiigazítástól. A GDP –1,8 %-ának megfelelő mértékű 2016-os helyzetéhez képest a strukturális egyenleg 2017-ben a GDP –3,1 %-ára romlott, ami ugyancsak jelentős (a GDP 1,4 %-ának megfelelő mértékű) eltérést mutat. Az átfogó értékelés azt jelezte, hogy a kiadási referenciaértékre három tényező negatívan hatott, nevezetesen a túl alacsonyan megállapított középtávú potenciális növekedési ráta, a kiadási referenciaértéket megalapozó GDP-deflátor és egy tartós bevételi hatás. Az ezen tényezőknek megfelelő korrekciók elvégzését követően úgy tűnik, hogy a kiadási referenciaérték megfelelően tükrözi a költségvetési kiigazítást, és jelentős eltérést mutat. Ezt a következtetést alátámasztja a strukturális egyenlegre épülő értékelés is, amely a csökkenő kamatkiadások, a beruházások volatilitása és a többletbevételek hatásának figyelembevétele, valamint az említett tartós hatás kiszűrése után még mindig jelentős eltérést mutat. Az átfogó értékelés alapján tehát az a következtetés vonható le, hogy a középtávú költségvetési céltól való megfigyelhető eltérés 2017-ben jelentős volt.

               (5)

               A Bizottság átfogó értékelést követően 2018. május 23-án megállapította, hogy Magyarországon a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével, valamint az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban figyelmeztetésben részesítette a tagállamot.

               (6)

               Az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács a szükséges szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást intéz az érintett tagállamhoz. Az 1466/97/EK rendelet értelmében az ajánlás öt hónapnál nem hosszabb határidőt határoz meg a tagállam számára az eltérés kezelésére. Ezek alapján helyénvalónak tűnik, hogy Magyarország esetében 2018. október 15. legyen az eltérés kezelésének határideje. Magyarországnak e határidőn belül kell beszámolnia az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (7)

               Magyarország strukturális egyenlege 2017-ben a becslések szerint a GDP 1,6 %-ának megfelelő mértékben tért el a GDP –1,5 %-ának megfelelő mértékű strukturális hiányként meghatározott középtávú költségvetési céltól. A kibocsátási résre vonatkozó, a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzésében szereplő adatok alapján 2018-ban kedvező gazdasági helyzet áll fenn Magyarországon. Az ország adósságrátája a GDP 60 %-ában meghatározott küszöbérték felett van. Az 1466/97/EK rendelet és az aktuális gazdasági helyzetet, illetve a fenntarthatósági szempontokat is figyelembe vevő, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján 2018-ra előírt minimális strukturális kiigazítás legalább a GDP 1 %-ának felel meg. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése 2018 tekintetében a strukturális egyenleg további, a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű romlását valószínűsíti. Következésképpen a 2018-ra vonatkozó, legalább 1 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest összesen a GDP 1,5 %-ának megfelelő kiigazításra van szükség. A minimális kiigazításra vonatkozó követelmény alapján előírt strukturális kiigazítás jelentős mértékére való tekintettel helyénvaló, hogy a GDP 1 %-ának megfelelő minimális követelményen felül ne kerüljön sor további kiigazítás előírására.

               (8)

               A 2018. évi strukturális egyenleg GDP 1 %-ának megfelelő javulására vonatkozó követelmény összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 2,8 %-os 2018. évi nominális növekedésével.

               (9)

               Helyénvaló, hogy ezt az ajánlást nyilvánosan közzétegyék.

               (10)

               Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Magyarország elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását,

         AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG:

               (1)

               hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 2,8 %-ot, ami a GDP 1 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és a tagállamot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja.

               (2)

               az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel. A költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon kell biztosítani az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását.

               (3)

               2018. október 15-ig jelenésben számoljon be a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A jelentésnek kellően részletesen ismertetnie kell a hitelesen bejelentett intézkedéseket, kitérve azok költségvetési hatására is, továbbá a jelentésben közölni kell a 2018-ra vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.

      Ennek az ajánlásnak Magyarország a címzettje.
      Kelt Luxembourgban, 2018. június 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A Tanács ajánlása (2016. július 12.) Magyarország 2016. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2016. évi konvergenciaprogramját (HL C 299., 2016.8.18., 49. o.).


title: A Tanács ajánlása (2018. június 22.) – Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról

text:
               27.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 223/3

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2018. június 22.)
   Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról
   (2018/C 223/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 121. cikke szerint a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülése érdekében a gazdaságpolitikák összehangolása és a többoldalú felügyelet révén középtávon rendezett államháztartásra kell törekedniük.

               (2)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)

               A Tanács 2017. június 16-án azt ajánlotta (2) Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (3) nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és az országot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja. 2017. december 5-én a Tanács megállapította, hogy Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás (4) nyomán nem tett eredményes intézkedéseket. Ennek alapján a Tanács 2017. december 5-én kibocsátott felülvizsgált ajánlásában azt ajánlotta Romániának, hogy hozza meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg.

               (4)

               A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése és az Eurostat által validált 2017. évi tényadatok alapján 2017-ben a nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése jócskán meghaladta a kiadási referenciaértéket, jelentős (nevezetesen a GDP 3,3 %-ának megfelelő mértékű) eltérést eredményezve. A strukturális egyenleg a GDP –2,1 %-ának megfelelő pozícióról 2016-ban a GDP –3,3 %-ára romlott, ami szintén jelentős eltérést jelez a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítástól (a GDP 1,7 %-ának megfelelő eltérés). A strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékére negatívan hatott a potenciális GDP-növekedésre vonatkozóan adott, a kiadási referenciaérték számításához használt középtávú átlagos növekedést némileg meghaladó becslés, valamint az állami beruházások visszaesése, amit a kiadási referenciaértékben kisimítottak. Ettől az eltéréstől eltekintve mindkét mutató alátámasztja a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeitől való jelentős eltérést 2017 tekintetében.

               (5)

               A Bizottság átfogó értékelést követően 2018. május 23-án megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn, és a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével, valamint az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban figyelmeztetésben részesítette a tagállamot.

               (6)

               Az 1466/97/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács a szükséges szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást intéz az érintett tagállamhoz. Az 1466/97/EK rendelet értelmében az ajánlás öt hónapnál nem hosszabb határidőt határoz meg a tagállam számára az eltérés kezelésére. Ezek alapján helyénvalónak tűnik, hogy Románia esetében 2018. október 15. legyen az eltérés kezelésének határideje. Romániának e határidőn belül kell beszámolnia az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (7)

               A kibocsátási résre vonatkozó, a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzésében szereplő adatok alapján 2018-ban és 2019-ben rendes gazdasági körülmények maradnak Romániában. Románia adósságrátája a GDP 60 %-ában meghatározott küszöbérték alatt van. Tehát az 1466/97/EK rendelet és az aktuális gazdasági helyzetet, illetve az esetleges fenntarthatósági aggályokat is figyelembe vevő, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix által előírt strukturális kiigazítás legalább a GDP 0,5 %-ának felel meg 2018 és 2019 vonatkozásában egyaránt.

               (8)

               Románia strukturális hiánya 2016-ban a GDP 2,1 %-ával, 2017-ben pedig a GDP 1,2 %-ával nőtt a GDP 3,3 %-ára 2017-ben. A minimális kiigazítási követelményen felül további kiigazítás szükséges ahhoz, hogy a kumulatív eltérést kiigazítsák és Románia a 2016-ban és 2017-ben bekövetkezett eltérés után visszatérjen a megfelelő kiigazítási pályára. A középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés nagyságrendje miatt a GDP 0,3 %-át kitevő további kiigazítás tűnik megfelelőnek, amely felgyorsítja a középtávú költségvetési célhoz visszavezető korrekciót.

               (9)

               A 2018. és 2019. évi strukturális egyenleg GDP 0,8 %-ának megfelelő javulására vonatkozó követelmény összhangban áll a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 3,3 %-os 2018. évi és 5,1 %-os 2019. évi nominális növekedésével.

               (10)

               A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése 2018 tekintetében a strukturális egyenleg további, a GDP 0,4 %-ának, 2019 tekintetében pedig a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékű romlását vetíti előre. Következésképpen a 2018. és 2019. évi 0,8 %-os GDP-arányos strukturális javulás azt jelenti, hogy a Bizottság 2018. őszi előrejelzésében foglalt jelenlegi alapforgatókönyvhöz képest 2018-ban összesen a GDP 1,2 %-át kitevő strukturális kiigazításra, 2019-ben pedig a GDP 1,2 %-át kitevő strukturális kiigazításra irányuló további intézkedésekre van szükség.

               (11)

               A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése 2018 tekintetében a GDP 3,4 %-ának, 2019-ben pedig a GDP 3,8 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol, ami meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az előírt strukturális kiigazítás annak biztosítása szempontjából is helyénvalónak tűnik, hogy Románia 2018-ban és 2019-ben biztonsággal betartsa a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

               (12)

               A megfigyelt jelentős eltérés kiigazítására vonatkozó korábbi ajánlások végrehajtásának elmulasztása és a Szerződésben meghatározott referenciaérték 3 %-os GDP túllépésének kockázata sürgős intézkedést tesznek szükségessé annak érdekében, hogy Románia költségvetési politikája újra prudens pályára álljon.

               (13)

               Helyénvaló, hogy ezt az ajánlást nyilvánosan közzé tegyék.

               (14)

               Az ajánlott költségvetési célok elérése érdekében elengedhetetlen, hogy Románia elfogadja és szigorúan végrehajtsa a szükséges intézkedéseket, valamint szorosan nyomon kövesse a folyó kiadások alakulását,

         AJÁNLJA, HOGY ROMÁNIA:

               1.

               hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, 2019-ben pedig az 5,1 %-ot, ami mindegyik évben a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, és a tagállamot a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető megfelelő korrekciós pályára állítja.

               2.

               az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel. A költségvetési konszolidációs intézkedések révén növekedésbarát módon kell biztosítani az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását.

               3.

               2017. október 15-ig jelenésben számoljon be a Tanácsnak az ezen ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A jelentésnek kellően részletesen ismertetnie kell a hitelesen bejelentett intézkedéseket, kitérve azok költségvetési hatására is, továbbá a jelentésben közölni kell a 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó aktualizált és részletes költségvetési előrejelzéseket.

      Ennek az ajánlásnak Románia a címzettje.
      Kelt Luxembourgban, 2018. június 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

      (3)  A nettó elsődleges államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

      (4)  A Tanács ajánlása (2017. december 5.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 439., 2017.12.20., 1. o.).


title: Az Európai Központi Bank ajánlása (2018. július 6.) az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról (EKB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 260/1

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA
      (2018. július 6.)
      az Európai Unió Tanácsa számára a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról
      (EKB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

                  (2)

                  A Banka Slovenije jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, az Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o-nak a megbízatása a 2017. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2018. pénzügyi évtől kezdődően.

                  (3)

                  A Banka Slovenije az Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o-t választotta külső könyvvizsgálóinak a 2018–2020. pénzügyi évekre,

            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:
      Ajánlott, hogy a 2018–2020. pénzügyi évekre a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiként az Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o-t jelöljék ki.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. július 6-án.

               az EKB elnöke

            Mario DRAGHI