               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 517 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Magyarország 2021. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Magyarország 2021. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Magyarországot
                  5
               , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Magyarország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.

               (3)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  6
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdítása, valamint a gazdaság rezilienciájának és potenciális növekedésének megerősítése céljából. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (4)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállami stabilitási és konvergenciaprogramok kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  7
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (5)A 2021. március 3-i közleményben a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  8
               .

               (6)Magyarország 2021. április 30-án az 1466/97/EK rendelet 8. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi konvergenciaprogramját.

               (7)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Magyarország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 8,1 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 80,4 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves csökkenése – a gazdaság támogatására irányuló, GDP-arányosan 6,3 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 5,9 %-ának felelt meg. Magyarország emellett a becslések szerint a GDP mintegy 6,8 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Magyarország költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket, államadóssága pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában rögzített referenciaértéket, és nem csökkent kielégítő ütemben. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült, és az ország nem felelt meg az adósságkritériumnak.

               (8)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 és 2022 tekintetében óvatos. A konvergenciaprogram szerint a reál-GDP a Bizottság tavaszi előrejelzéséhez képest némileg mérsékeltebben, 2021-ben 4,3 %-kal, 2022-ben pedig 5,2 %-kal fog növekedni, ami főként a kivitel és a magánfogyasztás vártnál lassabb élénkülésére vezethető vissza. A konvergenciaprogram a nominális GDP növekedési rátája és a fő adóbázisok (többek között a munkavállalói jövedelem és a magánfogyasztás) tekintetében 2021-re a Bizottság tavaszi előrejelzéséhez képest valamelyest alacsonyabb, 2022-re pedig lényegében ahhoz hasonló értékeket prognosztizál.

               (9)A kormány 2021. évi konvergenciaprogramja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 8,1 %-ról 7,5 %-ra, az adósságráta pedig a GDP 79,9 %-ára csökken. Továbbá a program szerint a GDP-arányos elsődleges költségvetési egyenleg 2021-ben –5,1 % a válság előtti (2019-es) szinthez képest, ami a gazdaság támogatására irányuló, a GDP 3,0 %-át kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése 2021 tekintetében alacsonyabb hiányt (6,8 %) és adósságrátát (78,6 %) prognosztizál, mivel a gazdaság és az adóbevételek erőteljesebb növekedésére számít.

               (10)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Magyarország költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és az államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Magyarország által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések úgy tűnik, nem voltak ideiglenesek, illetve nem ellensúlyozták azokat más intézkedésekkel. A Bizottság előrejelzésének időhorizontján túl 2023-ban a szóban forgó nem ideiglenes intézkedések fennmaradó hatása az előzetes becslések szerint a GDP körülbelül 2 %-át fogja kitenni, amely nagyrészt az egészségügyi dolgozók béremeléséből, a 13. havi nyugdíjak fokozatos újbóli bevezetéséből, valamint a 25 év alatti munkavállalók szja-mentességéből adódik.

               (11)A 2021. évi konvergenciaprogram feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,9 %-át, 2022-ben 0,9 %-át, 2023-ban 1,0 %-át, 2024-ben 0,6 %-át, 2025-ben pedig 0,4 %-át teszik ki. A Bizottság tavaszi előrejelzése ezeket a vissza nem térítendő támogatásokat nem teljes mértékben veszi figyelembe a költségvetési előrejelzéseiben, mivel elkészítésekor még nem álltak rendelkezésre kellően részletes információk a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervről. A Bizottság előrejelzése ehelyett azt feltételezi, hogy a teljes keret felhasználására a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz időtartama alatt lineárisan fog sor kerülni, 2021 második felétől 2026-ig. Ennek megfelelően a Bizottság előrejelzése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,4 %-át, 2022-ben pedig 0,8 %-át teszik majd ki.

               (12)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, hogy az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Ennek ismeretében a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  9
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelése során alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (13)A 2021. évi konvergenciaprogramban foglalt tervek alapján Magyarország államháztartási hiánya 2022-ben a GDP 5,9 %-ára csökken, főként a gazdaság helyreállításának köszönhetően. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint 79,3 %-ra csökken. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése alacsonyabb hiányt (4,5 %) és adósságrátát (77,1 %) prognosztizál, mivel a gazdaság és az adóbevételek erőteljesebb növekedésére számít, illetve már 2021 esetében is alacsonyabb hiányadatból indul ki.

               A Bizottság előrejelzése szerint az előbbiekben meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP +0,7 %-át teszi ki
                  10
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások által nyújtott pozitív hozzájárulás GDP-arányosan 0,2 százalékponttal növekszik, a tagállami finanszírozású beruházások pedig GDP-arányosan 0,1 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak
                  11
               . Az előrejelzés szerint a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások GDP-arányosan 1,0 százalékpontos restriktív hozzájárulást nyújtanak.

               (14)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál megerősítésére, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (15)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány a 2023. évi 3,9 %-ról 2024-re a GDP 3,0 %-ára, majd 2025-ben a GDP 2,0 %-ára csökken. Az államháztartási hiány az előrejelzés szerint 2024-ben már nem fogja meghaladni a GDP 3 %-át.

               A program alapján az általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésekből és az uniós költségvetésből, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházásokból eredően az aggregált keresletre gyakorolt hatást is – a becslések szerint 2023-ban és 2024-ben átlagosan a GDP +0,3 %-ának megfelelő mértékű lesz. Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,4 százalékponttal csökken. Az előrejelzés továbbá azzal számol, hogy a tagállami finanszírozású beruházások GDP-arányosan 0,3 százalékpontos restriktív hozzájárulást
                  12
               , a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások pedig GDP-arányosan 0,6 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak.

               A 10 éves átlagos nominális potenciális növekedés a jelenlegi becslés szerint 6,75 %
                  13
               . Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek erősíthetik Magyarország potenciális növekedését.

               (16)Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint a 2023. évi 77,5 %-ról 2024-ben 75,7 %-ra, majd 2025-ben 73,1 %-ra csökken. Magyarország a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint közepes költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  14
               .

               (17)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel indokolt, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon. A későbbi évekre vonatkozó pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi konvergenciaprogramot, valamint a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul Magyarország által tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA, HOGY MAGYARORSZÁG:

               1.2022-ben tartsa fenn a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított impulzussal együtt összességében támogató jellegű költségvetési irányvonalat, és őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson külön figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között azáltal, hogy növeli a mindenki számára elérhető egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Magyarország nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2020. évi konvergenciaprogramját (HL C 282., 2020.8.26., 107. o.).

                     (6)

                  HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (10)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (11)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások hozzájárulása semleges.

                     (12)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások restriktív hozzájárulása GDP-arányosan 0,2 százalékpont.

                     (13)

                        A Bizottság által a közös módszertan szerint számított becslés.

                     (14)

                        Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 518 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Málta 2021. évi stabilitási programját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Málta 2021. évi stabilitási programját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában
                  5
                felkérte Máltát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Málta – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett.

               (3)Az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlás hangsúlyozta, hogy a költségvetési politikáknak 2021-ben mindvégig minden euróövezeti tagállamban támogató jellegűnek kell maradniuk, és a szakpolitikai intézkedéseknek igazodniuk kell az országspecifikus körülményekhez, továbbá időszerűnek, átmenetinek és célzottnak kell lenniük
                  6
               . Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan meg kell szüntetni a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor folytatni kell a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásainak kezelését. A prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatni, a beruházások fokozása mellett. A tagállamoknak olyan reformok végrehajtására kell törekedniük, amelyek mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               (4)2020. november 18-án a Bizottság elfogadta az euróövezeti tagállamok 2021. évi költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó véleményeit, amelyek a költségvetési intézkedések minőségi értékelésén alapultak. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy Málta költségvetésiterv-javaslata összességében összhangban volt a Tanács által 2020. július 20-án elfogadott költségvetés-politikai ajánlásokkal, továbbá hogy a javaslatban előirányzott intézkedések többsége a gazdasági tevékenység támogatására irányul a meglehetősen bizonytalan helyzetben. Úgy tűnik azonban, hogy egyes intézkedések nem voltak ideiglenesek, illetve nem ellensúlyozták azokat más intézkedésekkel.

               (5)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  7
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az Eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdaság helyreállításához, a fenntartható és növekedést elősegítő reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdításához, és erősíteni fogja a gazdaság rezilienciáját és potenciális növekedését. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (6)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjai kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  8
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (7)A 2021. március 3-i közlemény a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  9
               .

               (8)Málta 2021. április 30-án az 1466/97/EK rendelet 4. cikkével összhangban benyújtotta 2021. évi stabilitási programját.

               (9)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Málta államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 10,1 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 54,3 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves romlása – a gazdaság támogatására irányuló, 5,7 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 10,6 %-ának felelt meg. Málta emellett a becslések szerint a GDP 3,9 %-át kitevő likviditási támogatást nyújtott a vállalatoknak és a háztartásoknak (például garanciákat és adóhalasztást, amelyek közvetlen és azonnali költségvetési hatást nem gyakorolnak).

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Málta költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel annak államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült.

               (10)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 tekintetében óvatos, 2022 tekintetében optimista. A stabilitási program előrejelzése szerint a reál-GDP 2021-ben 3,8 %-kal nő, míg a növekedés 2022-ben 6,8 %-ra gyorsul. A növekedést 2021-ben kizárólag a belső kereslet vezérelné, míg 2022-ben a külső szektor is pozitívan járulna hozzá. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése gördülékenyebb növekedési pályát feltételez, amely alapján a GDP 2021-ben 4,6 %-kal, 2022-ben pedig 6,1 %-kal nő majd. A Bizottság növekedési előrejelzésében szereplő eltérő profil nagy részét a 2021. évi magán- és állami fogyasztásra vonatkozó optimistább kilátások és a beruházások 2022. évi visszafogottabb növekedése magyarázza.

               (11)A kormány 2021. évi stabilitási programja szerint 2021-ben az államháztartási hiány a 2020-ban a GDP 10,1 %-át kitevő értékről a GDP 12,0 %-át kitevő értékre nő, az adósságráta pedig a tervek szerint a GDP 65,0 %-ára nő. Továbbá a program szerint 2021-ben az elsődleges költségvetési egyenleg válság előtti (2019) szinthez viszonyított változása a GDP 12,5 %-ának felel meg, ami a gazdaság támogatására irányuló, a GDP 5,6 %-át kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedéseket és az automatikus stabilizátorok működését tükrözi. Ezek az előrejelzések a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével összhangban vannak.

               (12)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Málta költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. E határozott szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami visszafogta a költségvetési hiány és az államadósság emelkedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Málta által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták.

               (13)A 2021. évi stabilitási program feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2021-ben a GDP 0,3 %-át, 2022-ben a 0,8 %-át, 2023-ban 0,6 %-át, 2024-ben 0,3 %-át, 2025-ben pedig 0,1 %-át teszik ki. A Bizottság tavaszi előrejelzése ezeket a vissza nem térítendő támogatásokat nem teljes mértékben veszi figyelembe a költségvetési előrejelzéseiben, mivel elkészítésekor még nem álltak rendelkezésre kellően részletes információk a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervről. A Bizottság előrejelzése ehelyett a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott kiadások egyszerűsített és lineáris integrációját feltételezi.

               (14)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, és az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át lehessen térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Mindezek alapján a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  10
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelésében alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell számítani a releváns kiadási aggregátumokba. Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (15)Málta 2021. évi stabilitási programjában azzal számol, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,6 %-ára csökken, elsősorban a 2020-ban és 2021-ben elfogadott ideiglenes támogatási intézkedések kivezetése miatt. A GDP-arányos államadósság a tervek szerint a GDP 65,8 %-ára nő. Ezek az előrejelzések a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésével összhangban vannak.

               A Bizottság előrejelzése szerint az előbbiekben meghatározott általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésből és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP 2,1 %-át teszi ki
                  11
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,1 százalékponttal csökken. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,2 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak
                  12
               . Az előrejelzés szerint a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások GDP-arányosan 0,8 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak.

               (16)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál javítására, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (17)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány a 2023-ban a GDP 3,9 %-át kitevő értékről 2024-re a GDP 2,9 %-ára csökken. A tervek szerint az államháztartási hiány 2024-ben már nem fogja meghaladni a GDP 3 %-át.

               A program alapján az általános költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami költségvetésből és az uniós költségvetésből, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházásokból eredően az aggregált keresletre gyakorolt hatást is – a becslések szerint 2023-ban és 2024-ben átlagosan a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértékű lesz. Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadások pozitív hozzájárulása GDP-arányosan 0,2 százalékponttal csökken. A tagállami finanszírozású beruházások a becslések szerint GDP-arányosan átlagosan 0,2 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak
                  13
               . A becslések alapján a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított) tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások GDP-arányosan 0,4 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak.

               A 10 éves átlagos nominális potenciális növekedés a jelenlegi becslés szerint 5,5 %
                  14
               . Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Málta potenciális növekedését.

               (18)A GDP-arányos államadósság a tervek szerint a 2023. évi 66 %-ról 2024-ben 65,6 %-ra csökken. Málta a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint középtávon közepes költségvetési fenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  15
               .

               (19)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel indokolt, hogy a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradjon. A későbbi évekre vonatkozó, pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben célszerű nyújtani, amennyiben a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi stabilitási programot, valamint a Málta által a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA, HOGY MÁLTA:

               1.2022-ben tartsa fenn a támogató, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által nyújtott impulzust is figyelembe vevő költségvetési irányvonalat, és őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése érdekében fokozza a beruházásokat.

               3.A fenntartható és inkluzív fellendülés biztosítása érdekében fordítson különös figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, különösen a zöld és digitális átállás támogatásával. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között azáltal, hogy mindenki számára megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Málta nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 116. o.).

                     (6)

                        Az Európai Tanács általi jóváhagyást követően a Tanács általi végleges elfogadásra vár. Az eurócsoport által 2020. december 16-án elfogadott szöveg elérhető az alábbi linken:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hu/pdf

                     (7)

                  HL
                   L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem teszi lehetővé a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatás megfelelő értékelését.

                     (11)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (12)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 1,1 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak.

                     (13)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 0,5 százalékpontot kitevő restriktív hatást gyakorolnak.

                     (14)

                        A Bizottság által a közös módszertan szerint számított becslés.

                     (15)

                        Lásd a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumot: Statisztikai melléklet a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez felhasznált háttéradatokról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 502 final
            Ajánlás
            A TANÁCS AJÁNLÁSA
            amelyben véleményezi Bulgária 2021. évi konvergenciaprogramját
            {SWD(2021) 501 final}

               Ajánlás

               A TANÁCS AJÁNLÁSA

               amelyben véleményezi Bulgária 2021. évi konvergenciaprogramját

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

               a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

               mivel:

               (1)A Bizottság 2020. március 20-án közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének
                  2
                alkalmazásáról
                  3
               . Közleményében a Bizottság megállapította, hogy tekintettel a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesésre, az általános mentesítési rendelkezés alkalmazásához szükséges feltételek teljesültek. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-i nyilatkozatukban egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés költségvetési rugalmasságot biztosított a tagállamok számára a válság kezeléséhez. Elősegítette a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. A rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi az egyes tagállamok középtávú költségvetési céljához vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. 2020. szeptember 17-én a Bizottság az éves fenntartható növekedési stratégiájában bejelentette, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben marad
                  4
               .

               (2)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Bulgáriát
                  5
               , hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Bulgária – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett.

               (3)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt is magában foglaló Next Generation EU fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállításról fog gondoskodni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet
                  6
                2021. február 19-én lépett hatályba. Az eszköz reformok és beruházások végrehajtásához nyújt pénzügyi támogatást, és az EU által finanszírozott jelentős fiskális impulzussal jár. Hozzá fog járulni a gazdasági helyreállításhoz, a fenntartható és növekedésösztönző reformok és beruházások megvalósításához, mindenekelőtt a zöld és digitális átállás előmozdításához, és erősíteni fogja a gazdaság rezilienciáját és potenciális növekedését. Másrészről elősegíti, hogy az államháztartások rövidesen újra kedvezőbb helyzetbe kerüljenek, közép- és hosszú távon pedig fenntarthatóbbá váljanak, továbbá erősíti a növekedést és a munkahelyteremtést.

               (4)2021. március 3-án a Bizottság közleményt fogadott el, amely további szakpolitikai iránymutatást nyújt a költségvetési politikák összehangolásának, valamint a tagállami stabilitási és konvergenciaprogramok kidolgozásának megkönnyítése céljából
                  7
               . A tagállami költségvetéseket és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt figyelembe véve a költségvetési irányvonalnak 2021 és 2022 folyamán összességében támogató jellegűnek kell maradnia. Ugyanakkor, mivel a várakozások szerint a gazdasági aktivitás 2021 második felében fokozatosan normalizálódik, a tagállamok költségvetési politikáit 2022-ben differenciáltabbá kell tenni. A tagállamok költségvetési politikáinak figyelembe kell venniük a helyreállítás helyzetét, a költségvetési fenntarthatóságot, valamint a gazdasági, társadalmi és területi különbségek csökkentésének szükségességét. Tekintettel arra, hogy támogatni kell a fenntartható helyreállítást az EU-ban, az alacsony fenntarthatósági kockázatokkal szembesülő tagállamoknak a 2022. évi költségvetés kialakításakor fenn kell tartaniuk a támogató költségvetési politikát, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásának figyelembevétele mellett. A magas adósságszinttel rendelkező tagállamoknak prudens költségvetési politikát kell folytatniuk, ugyanakkor meg kell őrizniük a tagállami finanszírozású beruházások szintjét, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai révén további magas színvonalú beruházási projekteket és strukturális reformokat kell finanszírozniuk. A 2022 utáni időszakban a költségvetési politikáknak továbbra is figyelembe kell venniük a fellendülés erősségét, a gazdasági bizonytalanság mértékét és az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat. A költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosításához a jövőben a költségvetési politikákat újra a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére kell majd összpontosítani, többek között megfelelő ütemben, fokozatosan ki kell majd vezetni a támogatási intézkedéseket.

               (5)A 2021. március 3-i közleményben a Bizottság azon véleményét is kifejezte, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az EU-ban vagy az euróövezetben a válság előtti szintekhez (2019 végéig) viszonyított gazdasági aktivitás szintjét kell figyelembe venni. A Bizottság a 2021. tavaszi előrejelzése alapján június 2-án úgy ítélte meg, hogy az általános mentesítési rendelkezés 2022. évi további alkalmazásának és 2023-tól történő deaktiválásának feltételei teljesültek. Az egyes országok sajátos körülményeit az általános mentesítési rendelkezés deaktiválását követően továbbra is figyelembe fogják venni
                  8
               .

               (6)Bulgária 2021. május 5-én, az 1466/97/EK rendelet 8. cikkében megállapított határidőn túl benyújtotta a 2021. évi konvergenciaprogramját.

               (7)Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Bulgária államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 3,4 %-át tette ki, az államadósság pedig a GDP 25 %-ára nőtt. Az elsődleges költségvetési egyenleg éves csökkenése – a gazdaság támogatására irányuló, GDP-arányosan 3,2 %-ot kitevő diszkrecionális költségvetési intézkedések és az automatikus stabilizátorok működésének figyelembevételével – a GDP 5,5 %-ának felelt meg.

               A Bizottság 2021. június 2-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki. Ez a jelentés Bulgária költségvetési helyzetét tárgyalja, mivel államháztartási hiánya 2020-ban meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában rögzített referenciaértéket. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiányra vonatkozó kritérium teljesült.

               (8)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2021 és 2022 tekintetében óvatos, mivel nem veszi figyelembe a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott finanszírozást. Következésképpen a bemutatott alapforgatókönyv nem hasonlítható össze közvetlenül a Bizottság előrejelzésével. Emellett a Bizottság előrejelzése a külföldi keresletre vonatkozó kedvezőbb feltételezések alapján az export erőteljesebb növekedési ütemére számít.

               (9)A kormány 2021. évi konvergenciaprogramja szerint 2021-ben a GDP-arányos államháztartási hiány a 2020. évi 3,4 %-ról 5,6 %-ra, az adósságráta pedig a GDP 27,4 %-ára nő. A program szerint a GDP-arányos elsődleges költségvetési egyenleg 2021-ben –7,8 %-kal fog eltérni a válság előtti (2019-es) szinttől. A nominális és az elsődleges államháztartási hiány, és ebből következően az adósság előre jelzett növekedésének mozgatórugóit a konvergenciaprogram nem fejti ki részletesen, és az az egyes diszkrecionális költségvetési intézkedések lejárta ellenére is bekövetkezik. Ezek az előrejelzések a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésénél magasabbak. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint 2021-ben a GDP-arányos deficit várhatóan 3,2 %-ra, az adósságráta pedig a GDP 24,5 %-ára csökken. A különbség fő forrása az egyéb bevételekre vonatkozó előrejelzés, amelyek a konvergenciaprogram szerint 2021-ben GDP-arányosan várhatóan 2,5 százalékponttal, a korábbi szintekhez képest jóval kisebb mértékben csökkennek. E csökkenés mozgatórugóit a konvergenciaprogram nem fejti ki.

               (10)A Covid19-világjárvány és a kapcsolódó gazdasági visszaesés nyomán Bulgária költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának megerősítése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. Ezek a hathatós szakpolitikai intézkedések tompították a GDP csökkenését, ami pedig visszafogta az államháztartási hiány és az államadósság növekedését. A költségvetési intézkedéseknek maximalizálniuk kell a helyreállítás támogatását anélkül, hogy korlátoznák a jövőbeli költségvetési pályát. El kell kerülni tehát, hogy az intézkedések tartós terhet rójanak az államháztartásra. Amikor a tagállamok tartós intézkedéseket vezetnek be, megfelelő forrásokat kell rendelniük ezekhez, hogy középtávon biztosítsák a költségvetési semlegességet. A Bulgária által 2020-ban és 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális intézkedések ideiglenesek, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták.

               (11)A 2021. évi konvergenciaprogram feltételezése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai által finanszírozott beruházások és reformok 2020-ban a GDP 0,02 %-át, 2021-ben 0,3 %-át, 2022-ben 0,8 %-át, 2023-ban 1,4 %-át, 2024-ben 1,7 %-át, 2025-ben 2,6 %-át, 2026-ban pedig 1,8 %-át teszik ki. A Bizottság tavaszi előrejelzése ezeket a támogatásokat figyelembe veszi a költségvetési előrejelzéseiben.

               (12)A költségvetési kiigazításra vonatkozóan az 1466/97/EK rendeletben meghatározott mutatókat a jelenlegi helyzet tükrében kell vizsgálni. Először is, jelentős bizonytalanság övezi a kibocsátási résre vonatkozó becsléseket. Másodszor, a költségvetési politikának szorosan követnie kell a világjárvány alakulását, és az egészségügyi kockázatok enyhülésével a szükséghelyzeti támogatásról át kell térni a célzottabb intézkedésekre. Harmadszor, a jelenlegi helyzetben a gazdaság támogatása érdekében tett jelentős szakpolitikai intézkedések a meghatározóak. Az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzferek mellett a jelenleg használatos mutatók nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési politikák gazdaságösztönző hatását. Mindezek alapján a jelenlegi körülmények között a strukturális egyenleg nem tűnik megfelelő mutatónak. A kiadási referenciaértéket viszont ki kell igazítani
                  9
                és további információkkal kell kiegészíteni a költségvetési irányvonal teljes körű kiértékeléséhez.

               Először is, a 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok értékelésében alkalmazott megközelítéshez hasonlóan az aggregált kiadások nem foglalják magukban az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket. Ezek a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések az egészségügyi rendszerek támogatására, valamint arra irányulnak, hogy kompenzációt nyújtsanak a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a kijárási korlátozások és az ellátási lánc zavarai miatti bevételkiesésért. Kivezetésükre csak akkor kerülhet sor, ha a népegészségügyi és a gazdasági helyzet normalizálódik.

               Másodszor, annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetben értékelni lehessen az általános költségvetési irányvonalat, az uniós költségvetésből (csakúgy mint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből) származó jelentős transzfereket bele kell foglalni a releváns kiadási aggregátumokba.

               Ennek megfelelően a költségvetési irányvonal az elsődleges kiadások változásával mérhető, a diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a válsághoz kapcsolódó ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, figyelembe véve ugyanakkor a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból nyújtott vissza nem térítendő támogatás révén finanszírozott kiadásokat.

               Az átfogó költségvetési irányvonalon túl az elemzés annak értékelésére is kiterjed, hogy a tagállami költségvetési politika kellően megalapozott-e, és összetétele hozzájárul-e a zöld és digitális átállással összhangban levő, fenntartható helyreállításhoz. Ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására.

               (13)A 2021. évi konvergenciaprogramban foglalt tervek alapján Bulgária államháztartási hiánya 2022-ben a GDP 2,7 %-ára csökken, főként a 2020-ban és 2021-ben elfogadott átmeneti támogatási intézkedések kivezetésének köszönhetően. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint 28,6 %-ra nő 2022-ben. Az előrejelzések a Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésénél magasabbak.

               A Bizottság előrejelzése szerint a fentieknek megfelelően meghatározott átfogó költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások 2022. évi aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint a GDP –1,4 %-át teszi ki
                  10
               . Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadásokhoz való pozitív hozzájárulás GDP-arányosan 0,8 százalékponttal nő. Az előrejelzés szerint a tagállami finanszírozású beruházások GDP-arányosan 0,4 százalékpontos restriktív hozzájárulást nyújtanak
                  11
               . Az előrejelzés szerint a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások GDP-arányosan 1 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak.

               (14)A tagállamok költségvetési intézkedéseinek minősége külön figyelmet érdemel. A tagállami költségvetések összetételének javítását célzó költségvetési strukturális reformok alátámaszthatják a potenciális növekedést, megteremthetik az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret, és hozzájárulhatnak a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, tekintettel az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívásokra is. A bevételi oldalt tekintve a Covid19-válság megerősítette a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszerek kialakítására irányuló reformok fontosságát. Ami a kiadási oldalt illeti, minden eddiginél nagyobb szükség van a fenntartható és növekedésösztönző beruházások szintjének és minőségének javítására, összhangban a növekedési potenciál erősítésére, a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozására, valamint a zöld és digitális kettős átállásra irányuló célkitűzésekkel. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek lehetővé teszik a tagállami költségvetések összetételének javítását.

               (15)A programban foglalt középtávú költségvetési tervek alapján előrevetített államháztartási hiány 2023-ra a GDP 3,1 %-ára nő. A konvergenciaprogram 2024-re vonatkozóan nem tartalmaz információt.

               A program alapját a fentieknek megfelelően meghatározott átfogó költségvetési irányvonal – amely magában foglalja a tagállami és az uniós költségvetésből, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott beruházások aggregált keresletre gyakorolt hatását is – a becslések szerint 2023-ban a GDP –0,6 %-át teszi ki. Az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és egyéb uniós alapok révén finanszírozott kiadásokhoz való pozitív hozzájárulás 2023-ban GDP-arányosan 0,6 százalékponttal nő. Az előrejelzés szerint a tagállami finanszírozású beruházások 2023-ban GDP-arányosan 0,4 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak
                  12
               . A tervek szerint a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások GDP-arányosan 0,4 százalékpontos restriktív hozzájárulást nyújtanak.

               A nominális potenciális növekedés 10 éves átlaga a jelenlegi becslések szerint 5 %
                  13
               . Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek megerősíthetik Bulgária potenciális növekedését.

               (16)Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a tervek szerint 29,3 %-ra nő 2023-ban. Bulgária konvergenciaprogramja 2024-re vonatkozóan nem tartalmaz információt. Bulgária a legutóbbi adósságfenntarthatósági elemzés szerint középtávon alacsony adósságfenntarthatósági kockázatokkal szembesül
                  14
               .

               (17)A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel a költségvetés-politikai iránymutatásnak főként minőségi jellegűnek kell maradnia. A későbbi évekre vonatkozó pontosabban számszerűsített iránymutatást 2022-ben kell elkészíteni, ha a bizonytalanság mértéke addigra megfelelően csökkent.

               A Tanács értékelte a 2021. évi konvergenciaprogramot, valamint a 2020. július 20-i tanácsi ajánlásra válaszul Bulgária által tett intézkedéseket,

               AJÁNLJA BULGÁRIÁNAK, HOGY:

               1.2022-ben támogató költségvetési irányvonalat kövessen, beleértve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított impulzust is, és őrizze meg a tagállami finanszírozású beruházások szintjét. Tartsa korlátok között a tagállami finanszírozású folyó kiadások növekedését.

               2.Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a költségvetés középtávú fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát. Ugyanakkor fokozza a beruházásokat a növekedési potenciál emelése érdekében.

               3.A fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében fordítson külön figyelmet az államháztartás összetételére, a költségvetés bevételi és kiadási oldalát is tekintetbe véve, valamint a költségvetési intézkedések minőségére. Részesítse előnyben a fenntartható és növekedésösztönző beruházásokat, különösen a zöld és digitális átállás támogatása révén. Kezelje kiemelten azokat a költségvetési strukturális reformokat, amelyek hozzájárulnak a közpolitikai prioritások finanszírozásának biztosításához, és elősegítik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, többek között azáltal, hogy növeli a mindenki számára elérhető egészségügyi és szociális védelmi rendszerek hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

                     (2)

                        A rendelkezés az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának alkalmazásáról, Brüsszel, 2020.3.20., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye – 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia, Brüsszel, 2020.9.17., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Bulgária nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Bulgária 2020. évi konvergenciaprogramját (HL C 282., 2020.8.26., 8. o.).

                     (6)

                  HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

                     (7)

                        A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz, Brüsszel, 2021.3.3., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye a 2021. évi gazdaságpolitikai koordinációról: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, Brüsszel, 2021.6.2., COM(2021)500 final.

                     (9)

                        A kiadási referenciaérték különösen a beruházások 4 éves simítása miatt nem képes megfelelően értékelni a tagállami finanszírozású beruházások révén a helyreállításhoz nyújtott költségvetési támogatást.

                     (10)

                        A negatív mutató azt jelenti, hogy az elsődleges kiadások növekedése meghaladja a középtávú gazdasági növekedést, ami expanzív költségvetési politikára utal.

                     (11)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 0,1 százalékpontos restriktív hozzájárulást nyújtanak.

                     (12)

                        Az előrejelzés szerint az egyéb tagállami finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 0,1 százalékpontos expanzív hozzájárulást nyújtanak.

                     (13)

                        A Bizottság által a közös módszertan szerint számított becslés.

                     (14)

                        Lásd a 2021. évi stabilitási és konvergenciaprogramok értékeléséhez releváns háttéradatokat tartalmazó statisztikai mellékletet tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumot.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.8.
            COM(2021) 374 final
            Ajánlás
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               Ez az ajánlás egy olyan határozatra irányul, amely a Bizottságot felhatalmazza arra, hogy az Unió nevében a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás (a továbbiakban: megállapodás) részleges felülvizsgálatára irányuló tárgyalásokat folytasson, mely tárgyalások megkezdéséről a Nemzetközi Kávétanács határozott.

               1.AZ AJÁNLÁS HÁTTERE

               •A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás

                  Az Európai Unió a Nemzetközi Kávémegállapodás szerződő fele.

                  A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás célja, hogy biztosítsa a fokozott nemzetközi együttműködést a kávéval kapcsolatos, az egész világot érintő kérdésekben és a kapcsolódó területeken, fórumot biztosítson a kávéról és a globális kávéágazat helyzetének javításáról folytatott kormányközi konzultációkhoz, a globális kávépiac helyzetére vonatkozóan gyűjtött és szolgáltatott információk révén segítse a kereskedelmet, valamint ösztönözze a kávé iránti kereslet növekedését világszerte. A megállapodás egyik fő célkitűzése a szerződő felek bátorítása arra, hogy gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható kávéágazatot alakítsanak ki.

                  A megállapodást 2007-ben aláírták, és 2011. február 2-án tízéves időtartamra hatályba lépett; hatályát később egy évvel (2022. február 1-jéig) meghosszabbították. A megállapodás hatálya szükség szerint legfeljebb nyolc évvel meghosszabbítható.

               •A Nemzetközi Kávészervezet és a Nemzetközi Kávétanács

                  A Nemzetközi Kávémegállapodás 6. cikke kimondja, hogy az 1962. évi nemzetközi kávémegállapodás értelmében létrehozott Nemzetközi Kávészervezet (a továbbiakban: a szervezet) igazgatja a megállapodás rendelkezéseit és felügyeli annak működését.

                  A megállapodás 9. cikke értelmében a Nemzetközi Kávétanács (a továbbiakban: a tanács) a szervezet legmagasabb szintű hatóságaként a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges valamennyi feladat ellátásáért felelős szerv. A tanácsot a szervezet összes tagja alkotja (a megállapodás 8. cikke).

                  A megállapodás 49. cikke értelmében a Nemzetközi Kávétanács javaslatot tehet a megállapodás módosítására, és e javaslatokról valamennyi szerződő felet tájékoztatja. A megállapodás 14. cikke kimondja, hogy a Nemzetközi Kávétanács minden határozatát – köztük a megállapodás módosításaira irányulókat is – elvben egyhangúlag hozza meg. Amennyiben nem alakítható ki konszenzus, a tanács határozatait és ajánlásait megosztott többségi szavazással hozza, amelyhez a jelen lévő és szavazó exportáló tagok leadott szavazatainak legalább 70 %-a és a jelen lévő és szavazó importáló tagok leadott szavazatainak legalább 70 %-a szükséges, külön-külön számolva.

                  A megállapodás 12. cikke szerint a Nemzetközi Kávétanács tagjai összesen 2000 szavazattal rendelkeznek. A tanács minden tagja meghatározott számú szavazattal rendelkezik, amelyet a megállapodásban rögzített kritériumok alapján a tanács évente kiigazít. A szavazatok elosztása határozza meg a tagok hozzájárulását is (a megállapodás 20. cikkének (2) bekezdése). Jelenleg az Unió járul hozzá a legnagyobb mértékben a Nemzetközi Kávészervezethez.

               •A Nemzetközi Kávémegállapodás felülvizsgálata

               A részleges felülvizsgálatra szükség van, és az egyértelműen az Unió érdekében áll: a megállapodás így jobban igazodna az Unió által más nemzetközi árutanácsokban előmozdított gyakorlatokhoz, és figyelembe venné a globális kávépiacon 2007 óta bekövetkezett fejleményeket. Ez a kérdés rendszeresen felmerült a Nemzetközi Kávétanács legutóbbi, 2019–2020-as ülésein.

               2019-ben a tanács kérésére a Nemzetközi Kávészervezet létrehozta a Nemzetközi Kávémegállapodás felülvizsgálatával foglalkozó munkacsoportot.

               A megállapodás felülvizsgálata során javaslandó főbb változtatások a szervezet irányításával, a szavazati és hozzájárulási rendszer lehetséges felülvizsgálatával, valamint a magánszektornak és a civil társadalomnak a szervezet munkájában való részvételével kapcsolatosak.

               A tervezett korszerűsítés nem kíván változtatni a Nemzetközi Kávémegállapodásnak a megállapodás 1. cikkében megfogalmazott általános célkitűzésein.

                  A javasolt változtatásokra vonatkozó bizottsági iránymutatásokat a melléklet tartalmazza.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (3) bekezdése rendelkezik a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról, valamint – a tervezett megállapodás tárgyától függően – az Unió főtárgyalójának vagy tárgyalócsoportja vezetőjének kijelöléséről.

               Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a főtárgyaló számára irányelveket határozhat meg, továbbá különbizottságot jelölhet ki, amellyel a tárgyalások folytatása során egyeztetni kell.

               A tervezett tárgyalási irányelveknek olyan eszközöket kell az Unió nevében tárgyalók kezébe adnia, amelyek alkalmasak az 1. pontban meghatározott általános célkitűzések eléréséhez. Ezeket a melléklet tartalmazza.

                  A javasolt ajánlás eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az Unió a megállapodás szerződő fele, a Nemzetközi Kávétanácsban a Bizottság képviseli. Az uniós tagállamok nem önálló szerződő felei a megállapodásnak. Az Unió által a megállapodás részleges felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               •Arányosság

               A megállapodás azzal a céllal történő felülvizsgálata, hogy a megállapodás korszerűsítéséhez vezető továbbfejlesztett szerződés jöjjön létre, az Unió érdekét szolgálja. Az EU részvétele a Nemzetközi Kávészervezet tevékenységében jelenleg mind az Unió, mind a Nemzetközi Kávészervezet többi tagja számára előnyös. A korszerűsített megállapodás várhatóan fokozza majd az érdeklődést a Nemzetközi Kávészervezet iránt, potenciálisan új tagokat vonz, és növeli a szervezet munkájának relevanciáját.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az Unió a Nemzetközi Kávémegállapodás szerződő fele, és tagságát 2007 óta általánosságban az uniós kávéágazat és a legtöbb uniós tagállam is támogatja. Nem tűnik szükségesnek konzultációt folytatni az érdekelt felekkel egy olyan folyamatról, amely csupán az Unió Nemzetközi Kávészervezetben betöltött tagságának fenntartására irányul, mivel e folyamat olyan szabályokon alapul, amelyek összhangban vannak más olyan nemzetközi árutestületek szabályaival, amelyeknek az EU is tagja.

               •Hatásvizsgálat

                  Nem szükséges teljes körű hatásvizsgálatot végezni, mivel az intézkedésnek valószínűleg sem gazdasági, sem környezeti, sem társadalmi szempontból nem lesz jelentős hatása. A Nemzetközi Kávémegállapodás sikeres módosítása a szervezet irányításának reformját eredményezné, ami a Nemzetközi Kávémegállapodás korszerűsítéséhez vezető kulcsfontosságú kezdeti lépés, és várhatóan a tagok aktívabb részvételét is eredményezi majd a Nemzetközi Kávészervezeten belül.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A tárgyalások megkezdésének várhatóan nem lesz költségvetési vonzata.

               Ajánlás

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás (a továbbiakban: megállapodás) szerződő fele és a Nemzetközi Kávészervezet (a továbbiakban: szervezet) tagja. A megállapodást az Unió a 2008/579/EK tanácsi határozat
                  1
                révén kötötte meg, és az 2011. február 2-án hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 9. cikke értelmében a Nemzetközi Kávétanács (a továbbiakban: tanács) a szervezet legmagasabb szintű hatóságaként a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges valamennyi feladat ellátásáért felelős szerv.

               (3)A megállapodás 49. cikke értelmében a tanács javaslatot tehet a megállapodás módosítására, amelyről a tagok határoznak. A megállapodás 14. cikke kimondja, hogy a tanács minden határozatát elvben egyhangúlag hozza meg. Konszenzus hiányában a tanács határozatait megosztott többségi szavazással hozza, amelyhez a jelen lévő és szavazó exportáló tagok leadott szavazatainak legalább 70 %-a és a jelen lévő és szavazó importáló tagok leadott szavazatainak legalább 70 %-a szükséges, külön-külön számolva.

               (4)A tanács kérésére létrehozták a megállapodás felülvizsgálatával foglalkozó munkacsoportot. A munkacsoport három fő kérdést határozott meg a megállapodás részleges felülvizsgálata tekintetében: a szervezet irányítása, a szavazati és hozzájárulási rendszer, valamint a magánszektor és a civil társadalom részvétele a szervezet munkájában. E tekintetben a munkacsoport a megállapodás módosításaira vonatkozó javaslatokat dolgoz ki, amelyeket a tanácsnak jóvá kell hagynia.

               (5)Az Uniónak érdekében áll a megállapodás reformja: a megállapodás így jobban igazodna az Unió által más nemzetközi árutanácsokban előmozdított gyakorlatokhoz, valamint figyelembe venné a globális kávépiacon 2007 óta bekövetkezett fejleményeket.

               (6)Ezért helyénvaló felhatalmazni a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a megállapodás részleges felülvizsgálatról,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás módosításáról.

               2. cikk

               A tárgyalási irányelveket a melléklet tartalmazza.

               3. cikk

               A tárgyalásokat az alapanyag-munkacsoporttal egyeztetve kell lefolytatni.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2008/579/EK határozata (2008. június 16.) a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről (HL L 186., 2008.7.15., 12. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.8.
            COM(2021) 374 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            AjánlásA Tanács határozata
            a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

               MELLÉKLET

               A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelvek

               A Bizottság tárgyalásokat kezdhet a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) többi szerződő felével a Nemzetközi Kávészervezet (a továbbiakban: a szervezet) keretében a megállapodás korszerűsítése céljából, a kávéágazat fejlődését figyelembe véve.

               A megállapodás felülvizsgálatának javítania kell a szervezet irányítását, értékelnie kell a szavazati és a hozzájárulási rendszer egyensúlyát, és foglalkoznia kell a magánszektornak és a civil társadalomnak a szervezet munkájába történő bevonásával.

               Az Unió tagja a Nemzetközi Kávészervezet keretében működő, a megállapodás jövőjével foglalkozó munkacsoportnak (a továbbiakban: munkacsoport), amely jelenleg a 2007. évi megállapodás módosításaira vonatkozó ajánlásokon dolgozik, az uniós tagállamok által a nemzetközi áruszervezetekben előterjesztett célkitűzéseket követve.

               A tárgyalási irányelveknek figyelembe kell venniük a megállapodás egyszerűsítésére és észszerűsítésére irányuló célkitűzéseket, ugyanakkor meg kell őrizni a szervezet kormányközi szerepét, hiszen a szervezet tagjai ilyen keretek között csatlakoztak.

               1.Irányítás

               Nemzetközi Kávétanács

               Ami a kávétanács üléseinek gyakoriságát illeti, fenn kell tartani az évi két ülés jelenlegi rendszerét. Az egyik lehetne virtuális ülés.

               A kávétanács elnökének és alelnökének egyéves megbízatással kell rendelkeznie, hogy könnyebbé váljon a szervezet valamennyi tagjának részvétele a döntéshozatali folyamatban. Az alelnök kávétanácsban betöltött szerepe erősödhetne. A szerzett tapasztalatok hasznosítása érdekében az alelnök jelezheti a kávétanácsnak, hogy az első év után szeretne elnöki tisztséget betölteni. A kávétanács elfogadhatja a jelentkezést, amennyiben az alelnök megfelelőnek bizonyult.

               A Nemzetközi Kávészervezet bizottságai

               Amennyiben munkájuk szempontjából ez releváns, a szervezet racionalizálásának részeként ösztönözni kell a szervezet bizottságainak összevonását. Ösztönözni kell a tagok nagyobb mértékű részvételét a bizottságok munkájában.

               Kávé-világértekezlet

               A magas szintű kávé-világértekezlet jelenlegi, négy- vagy ötévenkénti gyakoriságát fenn kell tartani, de rugalmasságot kell biztosítani a különleges körülményekhez vagy egy adott helyzethez (például a kávépiaci helyzet változásához, a kávéágazatra hatást gyakorló külső eseményhez stb.) való alkalmazkodás érdekében.

               2.Szavazatok és hozzájárulások

               Exportáló és importáló tagok

               Az exportáló és az importáló tagok közötti felosztást fenn kell tartani, mivel ez számos nemzetközi áruszervezet döntéshozatali folyamatának lényeges alapelve.

               A szavazatok és a hozzájárulások kiszámításának módja

               Az exportált vagy importált kávémennyiségeken alapuló jelenlegi rendszer tűnik a legegyszerűbbnek és legmegbízhatóbbnak az egyes tagok szavazati jogainak és a szervezet igazgatási költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulásának a kiszámítására. Ugyanakkor más nemzetközi áruszervezetekben használt egyéb rendszereket (pl. az export/import értéke, vegyes rendszerek stb.) is meg lehetne vizsgálni, jelezve, hogy alkalmazásuk milyen következményekkel járna a Nemzetközi Kávészervezetre nézve.

               3.A magánszektor és a civil társadalom részvétele

               A magánszektort és a civil társadalmat jobban be kell vonni a szervezeten belüli munkafolyamatokba. A különféle lehetőségek feltérképezése révén meg kell találni e szereplők szorosabb bevonásának módját a modernizált megállapodás keretében.

               A magánszektort illetően a megállapodásnak el kell ismernie annak sokféleségét, a kistermelőktől a nagy multinacionális vállalatokig, valamint a szervezeten belüli potenciális szerepüket.

               Előnyösebb lenne a kereskedelmi/szakmai szervezetek részvételének előmozdítása, de ha az egyes vállalatok Nemzetközi Kávészervezetben való részvételére születne javaslat, akkor konkrét jogi biztosítékokkal kellene garantálni a szervezet függetlenségét.

               Az állami vállalatok vagy szervezetek esetében a magánszektor és a civil társadalom részvételének jóváhagyási folyamatát a Nemzetközi Kávészervezet érintett tagján keresztül kell lebonyolítani.

               A magánszektor fokozott bevonására irányuló bármely lépésnek mindazonáltal meg kell őriznie a Nemzetközi Kávészervezet kormányközi jellegét.