            EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                             Brüsszel, 2011.7.26.
                                             SEC(2011) 969 végleges
               A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK
 az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és Kanada kormánya között az
atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló
                        megállapodás jóváhagyásáról
 ---pagebreak---                            A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK
          az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és Kanada kormánya között az
         atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló
                                    megállapodás jóváhagyásáról
   1.        BEVEZETÉS
   Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és Kanada kormánya között az atomenergia
   békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás a kölcsönös
   érdekek által érintett legtöbb területre kiterjed.
   A megállapodást ötven évvel ezelőtti aláírása óta öt alkalommal módosították, és ezek az
   egymást követő módosítások megnehezítik a végrehajtását. A Tanács 2009. július 27-én
   fogadta el a tárgyalási felhatalmazást. A tárgyalások célja a megállapodás egyszerűsítése volt,
   feltéve, hogy a megállapodás kiegészíthető további rendelkezésekkel (különösen a
   technológiaátadás vonatkozásában).
   A megállapodás széles körű együttműködést biztosít a nukleáris energia békés célú
   felhasználása terén, megteremtve a politikai, műszaki és ipari együttműködés átfogó kereteit.
   Kialakítja az e területen folyó együttműködést elősegítő jogi keretet mind a részes felek
   kormányai, mind pedig az ipari létesítményeik üzemeltetői számára.
   2.        A MEGÁLLAPODÁS JELENTŐSÉGE
   E megállapodás megkötésének elsősorban kereskedelmi jelentősége van.
   A világ urántermelésének 22%-ával Kanada régóta a második legnagyobb urántermelő a
   világon. A termelés 2013 után új bányák megnyitásával várhatóan növekedni fog. 572 000
   tonnányi – 485 000 tonna uránnak megfelelő – ismert U3O8 uránforrásának és a folyamatos
   feltárásoknak köszönhetően Kanadára jelentős szerep vár a világ jövőbeli uránkeresletének
   kielégítése terén.
   Teljes atomreaktor-rendszerek exportőreként Kanada évekig vezető szerepet játszott a
   nukleáris kutatásban és technológiafejlesztésben. Az ország tervei között szerepel emellett,
   hogy a következő tíz évben kilenc új reaktor megépítésével bővíti nukleáris kapacitását.
   Az Euratom azért érdekelt ennek a megállapodásnak az aláírásában, mert Kanada az egyik
   legfőbb természetesurán-szállító. A nukleáris anyagokkal való kereskedelem elősegítése
   illeszkedik a Közösségnek az energiaellátás biztonságával és az energiaforrások
   diverzifikálásával kapcsolatos stratégiájába.
   Ezenkívül ennek a megállapodásnak az aláírása tovább erősíti Kanadának, a Közösségnek és
   az Európai Unió tagállamai kormányainak elkötelezettségét az atomfegyverek elterjedésének
   megakadályozása iránt, és megerősíti a biztosítéki és exportellenőrzési intézkedések, valamint
   a fizikai védelemmel kapcsolatos intézkedések következetes érvényesítését.
HU                                                    2                                            HU
 ---pagebreak---    3.         A MEGÁLLAPODÁSRÓL ÁLTALÁBAN
   A megállapodás célja a nukleáris energia békés felhasználásában való együttműködés az
   Euratom és Kanada között. Az együttműködés területe (III. cikk) főként a nukleáris biztonság,
   a nukleáris anyagok átadása, a technológiatranszfer, a berendezések átadása, valamint a
   trícium és a vele kapcsolatos berendezések transzfere.
   A megállapodás részletesebben meghatározza e megállapodás tárgyát (IV. cikk) – a nukleáris
   és nem nukleáris anyagok különböző formái, a berendezések, a trícium és a vele kapcsolatos
   berendezések –, továbbá részletesen leírja a dúsítás módjait (VI. cikk). A megállapodás egy
   sor olyan előírást tartalmaz, amelyek meghatározzák a nukleáris anyagok szállításának
   kritériumait, valamint a konfliktusok rendezésének módját. Hangsúlyozza, hogy a nukleáris
   anyagokat békés célokra kell felhasználni a vonatkozó biztosítéki intézkedésekkel
   összhangban (a Közösség esetében az Euratom-Szerződés szerinti biztosítéki intézkedések,
   valamint a NAÜ biztosítéki intézkedései és kiegészítő jegyzőkönyvei1).
   A nemzetközi transzfereket és a nukleáris anyagok kereskedelmét a VII. cikk fejti ki. A
   megállapodás megerősíti a nukleáris anyagok Közösségen belüli szabad mozgásának
   alapelveit, és a VIII. cikkben tárgyalja az újrafeldolgozás kérdését. A megállapodás
   részletesen foglalkozik a szellemi tulajdonjog kérdéseivel (IX. cikk), valamint a felek közötti
   információcsere módozataival (X. cikk).
   A megállapodás gördülékeny végrehajtásának biztosítása és e célból a megállapodás
   megfelelő alkalmazásával kapcsolatos kérdések megválaszolása érdekében a szöveg külön
   cikkel egészül ki a konzultációról és a választottbíráskodásról (XII. cikk). A megállapodás
   egy kezdeti tízéves időtartamra jön létre, ezt követően ötévenként automatikusan megújul
   (XIV. cikk).
   4.         KÖVETKEZTETÉS
   A Bizottság úgy látja, hogy az Európai Atomenergia-közösség és Kanada kormánya közötti,
   az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló
   megállapodás, amelynek elfogadását javasolja:
   – összhangban áll a Tanács 2009. július 27-i tárgyalási irányelveivel;
   – a jelenlegi megállapodás egyszerűsítésének, naprakésszé tételének és kiterjesztésének
       céljait szolgálja;
   – megerősíti a két fél egyértelmű elkötelezettségét az atomfegyverek elterjedésének
       megakadályozása és a magas fokú nukleáris biztonság iránt annak érdekében, hogy
       garantálják az atomenergia békés célú és biztonságos felhasználását;
   – összhangban áll a Bizottságnak a biztonságos energiaellátással kapcsolatos stratégiájával;
   – tovább erősíti az EU és Kanada között fennálló nagyon jó kapcsolatokat az energiapolitikai
       együttműködés területén.
   1
            INFCIRC/540.
HU                                                3                                                HU
 ---pagebreak---    Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó
   szerződés 101. cikke második bekezdésének megfelelően hagyja jóvá az Európai
   Atomenergia-közösség és Kanada kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása
   terén folytatandó együttműködésről szóló, a mellékletben közölt megállapodást.
HU                                              4                                           HU
 ---pagebreak---                                            MELLÉKLET
   MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMENERGIA BÉKÉS CÉLÚ FELHASZNÁLÁSA TERÉN
        FOLYTATANDÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-
               KÖZÖSSÉG (EURATOM) ÉS KANADA KORMÁNYA KÖZÖTT
                                           PREAMBULUM
   Kanada kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom), a továbbiakban: „a
   Közösség”,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy Kanada kormánya és a Közösség kölcsönös óhajukat fejezték ki
   arra vonatkozóan, hogy a nukleáris energia békés és nem robbantási célú felhasználásának
   terén szoros együttműködést kívánnak kialakítani;
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy együttműködést folytassanak egymással annak érdekében, hogy
   az atomenergia békés felhasználásának kiterjesztése még nagyobb mértékben és még
   szélesebb körben hozzájáruljon Kanada és a Közösség jólétéhez és virágzásához;
   FELISMERVE, hogy a Kanada és az Európai Atomenergia-közösség között 1998-ban aláírt, a
   nukleáris kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás együttműködést ír
   elő a felek közös érdekű területein a nukleáris energia békés célú, nem robbanóeszközök
   előállítására irányuló, nem katonai célú felhasználása terén;
   MEGERŐSÍTVE Kanada kormányának, valamint a Közösség és tagállamai kormányainak
   szilárd elkötelezettségét az atomsorompó iránt, beleértve azoknak a kapcsolódó biztosítéki és
   exportellenőrzési rendszereknek az erősítését és hatékony alkalmazását is, amelyek szerint a
   Kanada és a Közösség közötti együttműködésnek az atomenergia békés felhasználása terén
   meg kell valósulnia;
   ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy Kanada kormánya, a Közösség és tagállamai kormányai
   támogatják a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (a továbbiakban: NAÜ) célkitűzéseit és
   annak biztosítéki intézkedési rendszerét;
   MIVEL Kanada és a Közösség valamennyi tagállama részesei a nukleáris fegyverek
   elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésnek (a továbbiakban: atomsorompó-
   szerződés),
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a Közösség minden tagállama nukleáris biztosítéki
   intézkedéseket alkalmaz egyrészt az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésnek
   (a továbbiakban: „Euratom-Szerződés”), másrészt a Közösség, annak tagállamai és a NAÜ
   között megkötött biztosítéki intézkedésekről szóló megállapodásoknak megfelelően;
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy tekintetbe kell venni a Közösség egyes tagállamainak kormányai és
   Kanada kormánya által a nukleáris szállítók csoportjában vállalt kötelezettségeket;
HU                                                 5                                             HU
 ---pagebreak---    ELISMERVE a nukleáris anyagok, berendezések, nem nukleáris anyagok és technológia
   Közösségen belüli szabad mozgásának alapelvét;
   EGYETÉRTVE azzal, hogy a megállapodásnak összhangban kell állnia az Európai Uniónak
   és Kanada kormányának a Kereskedelmi Világszervezet megállapodásai alapján vállalt
   nemzetközi kötelezettségeivel;
   ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE Kanada kormányának és a Közösség tagállamai kormányainak az
   elkötelezettségét a nukleáris energia békés célú felhasználására vonatkozó kétoldalú
   egyezményeik iránt,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy egy, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó
   együttműködést előíró megállapodás megerősítené a már létező gyümölcsöző
   tapasztalatcserét, lehetőségeket teremtene kölcsönösen előnyös fellépésekre, valamint
   Európában és a tengerentúlon megerősítené a szolidaritást,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
                                                  I. cikk
                                       Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában, a megállapodásban foglalt eltérő meghatározás hiányában:
   1.       „felek”: egyrészről Kanada kormánya, másrészről a Közösség; a „fél” kifejezés a
            fenti „felek” egyike;
            „a Közösség”:
                   (a)   az Euratom-Szerződéssel létrehozott jogi személy, és
                   (b)   az a földrajzi terület, amelyre az Euratom-Szerződés alkalmazandó;
   2.       „személy”: bármely természetes személy, vállalkozás vagy más olyan jogi személy,
            ide nem értve a részes feleket, amelyre a felek adott területi joghatósága alá eső
            jogszabályok és rendelkezések vonatkoznak;
   3.       „illetékes hatóság”:
                   (a)   Kanada kormányának esetében a kanadai nukleáris biztonsági bizottság
                         (Canadian Nuclear Safety Commission);
                   (b)   a Közösség esetében az Európai Bizottság,
            vagy olyan más hatóság, amelyről az érintett fél bármikor írásban értesítheti a másik
            felet; „berendezés”:
   4.       kifejezetten atomenergia-projektek esetében történő felhasználásra szánt olyan gép
            vagy üzem, amely e megállapodás A1. mellékletében fel van sorolva;
   5.       „nem nukleáris anyag”:
HU                                                   6                                            HU
 ---pagebreak---        deutérium és nehézvíz: nukleáris reaktorban való felhasználásra szolgáló deutérium,
       nehézvíz (deutérium-oxid) és bármely más olyan deutériumvegyület, amelyben a
       deutérium és a hidrogén aránya meghaladja az 1:5000 értéket;
       nukleáris minőségű grafit: olyan, nukleáris reaktorban moderátoranyagként való
       felhasználásra szánt grafit, amelynek tisztasági mutatója kisebb, mint 5 ppm bór
       egyenérték, és sűrűsége nagyobb, mint 1,50 g/cm3;
   6.  „nukleáris anyag”: minden alapanyag vagy különleges hasadóanyag, a NAÜ
       Alapszabályának XX. cikkében meghatározottak szerint. A NAÜ Kormányzótanácsa
       által a NAÜ Alapszabályának XX. cikke alapján adott bármely olyan meghatározás,
       amely módosítja a „nukleáris alapanyagok” vagy a „különleges hasadóanyagok”
       körébe tartozónak tekintett anyagok listáját, e megállapodás keretében azt követően
       lép csak hatályba, hogy a megállapodás részesei írásban tájékoztatják egymást a
       szóban forgó meghatározásnak a maguk részéről történt elfogadásáról;
   7.  „technológia”: az INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 jelzetű NAÜ tájékoztató körlevél
       (Iránymutatások a nukleáris anyagok átadásához) A. mellékletében meghatározott
       fogalom;
   8.  „fúziós program”: az Európai Unió Tanácsának határozatával az Euratom-Szerződés
       7. cikke értelmében elfogadott, a szabályozott termonukleáris fúzió és plazmafizika
       területén megvalósuló európai kutatási és képzési program, valamint minden egyéb,
       a Tanács határozatával ezen a téren elfogadott program;
   9.  „trícium”: tríciumot tartalmazó vegyületek és keverékek, amelyekben a trícium- és a
       hidrogénatomok aránya meghaladja az 1:1000-t;
   10. „a tríciummal kapcsolatos berendezés és technológia”: a tríciumnak és
       vegyületeinek, illetve keverékeinek kifejezetten a fúziós program egyedi
       szükségleteihez vagy a nyomott tartályos nehézvizes reaktorok működéséhez
       szükséges előállítására, kinyerésére, kivonására, koncentrálására vagy kezelésére
       tervezett vagy készített berendezés;
   11. „melléktermék”: az e megállapodás alapján átadott nukleáris anyagból egy vagy
       több, egymást követő vagy nem egymást követő eljárás útján nyert különleges
       hasadóanyag.
                                          II. cikk
                                        Célkitűzés
   1.  E megállapodás célja, hogy kölcsönös előnyösségi és viszonossági alapon, valamint
       a felek hatásköreinek sérelme nélkül keretet biztosítson a felek által az atomenergia
       békés célú felhasználása terén folytatott együttműködéshez.
   2.  Az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagokat, berendezéseket, nem
       nukleáris anyagokat, tríciumot és a vele kapcsolatos berendezéseket, továbbá a
       melléktermékként termelt nukleáris anyagokat kizárólag békés célokra szabad
       felhasználni, és tilos bármilyen nukleáris robbanóeszközhöz, valamint ilyen eszköz
       kutatásához és fejlesztéséhez felhasználni.
HU                                            7                                              HU
 ---pagebreak---                                                  III. cikk
                                      Az együttműködés területei
   Az e megállapodás szándéka szerint létrehozandó, az atomenergia békés célú felhasználása
   terén folytatandó együttműködés többek között az alábbiakat foglalhatja magában:
   (a)      az alábbiakra vonatkozó információszolgáltatás:
            i.     egészség és biztonság,
            ii.    berendezések, létesítmények és eszközök (beleértve a tervek, rajzok és üzemi
                   előírások átadását),
            iii.   a nukleáris anyagok, nem nukleáris anyagok, berendezések, létesítmények és
                   eszközök (beleértve a termékgyártási eljárásokat és üzemi előírásokat)
                   felhasználási módjai, valamint
            iv.    a felek külső nukleáris segítségnyújtási programjai;
   (b)      nukleáris anyagok, nem nukleáris anyagok és berendezések szállítása;
   (c)      technológiatranszfer, beleértve az e cikk a) pontjában meghatározott
            információszolgáltatást, amennyiben a Közösség egyes résztvevő tagállamai
            beleegyeztek abba, hogy e megállapodás keretében ilyen átadást valósítsanak meg;
   (d)      berendezések átadása, amelyeket a felek a másik féltől megszerzett információ
            alapján vagy annak felhasználásával tervezett, gyártott vagy működtetett
            berendezésként jelöltek meg, és amely a megjelölés időpontjában a felek egyikének
            joghatósága alatt áll;
   (e)      berendezések és eszközök beszerzése;
   (f)      a szellemitulajdon-jogok felhasználása;
   (g)      a berendezésekhez és létesítményekhez való hozzáférés és azok használata;
   (h)      a trícium fúziós programban, illetve a trícium és a vele kapcsolatos berendezések és
            technológia fúziós programban vagy a nyomott tartályos nehézvizes reaktorok
            működtetésében való felhasználás céljára történő közvetett vagy közvetlen
            transzfere, illetve a szállító félnek való visszajuttatása;
   (i)      a felek külső nukleáris segítségnyújtási programjainak megtervezésében és
            végrehajtásában való együttműködés;
   (j)      e megállapodás tárgyával összefüggő egyéb területek.
                                                 IV. cikk
                              A megállapodás hatálya alá tartozó tételek
HU                                                   8                                           HU
 ---pagebreak---    1. A felek vagy személyeik között – akár közvetlenül, akár harmadik országon
      keresztül – szállított nukleáris anyagok, nem nukleáris anyagok, berendezések,
      trícium és a vele kapcsolatos berendezések a fogadó fél területi fennhatóságába
      belépéskor csak akkor válnak e megállapodás hatálya alá tartozóvá, ha a szállító fél a
      fogadó felet írásban értesítette a tervezett szállításról, a fogadó fél pedig írásban
      visszaigazolta, hogy az adott tételt e megállapodás alá tartozóként fogják kezelni, és
      hogy a tervezett átvevő, ha az nem maga a fogadó fél, a fogadó fél területi
      fennhatósága alá tartozó engedéllyel rendelkező személy lesz.
   2. Az e cikk (1) bekezdésében említett nukleáris anyag, nem nukleáris anyag,
      berendezés vagy trícium és vele kapcsolatos berendezés e megállapodás
      rendelkezéseinek tárgya marad mindaddig, amíg meg nem állapítják az igazgatási
      intézkedésekben rögzített eljárási szabályoknak megfelelően, hogy:
      –     az ilyen árucikk újbóli átadással kikerült az átvevő fél joghatósága alól;
      –     a nukleáris anyag a továbbiakban már nem használható fel a VII. cikk
            (6) bekezdésének a) albekezdésében említett biztosítéki intézkedések
            szempontjából releváns bármely nukleáris tevékenység céljára, vagy
            gyakorlatilag visszanyerhetetlenné vált;
      –     a nem nukleáris anyag és berendezés a továbbiakban már nem használható
            nukleáris célokra;
      –     a trícium és a tríciummal kapcsolatos berendezés a továbbiakban már nem
            használható a fúziós program vagy a nyomott tartályos nehézvizes reaktorok
            működtetése céljára;
      –     vagy a felek megállapodnak abban, hogy ez a megállapodás a szóban forgó
            anyagokra a továbbiakban ne vonatkozzék.
   3. A technológiatranszfer a Közösség azon tagállamai tekintetében kerül e
      megállapodás hatálya alá, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ilyen átadásokat e
      megállapodás keretében hajtsák végre. A felek vagy személyeik között – akár
      közvetlenül, akár harmadik országon keresztül – szállított technológia a fogadó fél
      területi fennhatóságába belépéskor csak akkor válik e megállapodás hatálya alá
      tartozóvá, ha a szállító fél a fogadó felet írásban értesítette a tervezett szállításról, a
      fogadó fél pedig írásban visszaigazolta, hogy az adott tételt e megállapodás alá
      tartozóként fogják kezelni, és hogy a tervezett átvevő, ha az nem maga a fogadó fél, a
      fogadó fél területi fennhatósága alá tartozó engedéllyel rendelkező személy lesz.
   4. A trícium és a tríciummal kapcsolatos berendezés és technológia kizárólag a fúziós
      program és a nyomott tartályos nehézvizes reaktorok működtetése céljára kerül
      felhasználásra.
   5. A fenti (1) bekezdés értelmében az e megállapodás hatálya alá tartozó tételek mellett
      e megállapodás az alábbi anyagokra, nukleáris anyagokra és berendezésekre
      vonatkozik:
      i.    olyan nem nukleáris anyagok vagy nukleáris anyagok, amelyek előállítása vagy
            feldolgozása az e megállapodás hatálya alá tartozó és az A2. mellékletben
            felsorolt berendezések felhasználásával történik;
HU                                           9                                                    HU
 ---pagebreak---       ii.    olyan nukleáris anyagok, amelyek előállítása vagy feldolgozása az e
             megállapodás hatálya alá tartozó bármely nukleáris anyag vagy nem nukleáris
             anyag felhasználásával történik, és
      iii.   az átvevő fél által, vagy a vele folytatott konzultációt és hozzájárulásának
             megszerzését követően a szállító fél által az e megállapodás szerint átadott
             technológia alapján vagy használatával tervezett, összeállított, gyártott vagy
             működtetett berendezésként megjelölt és a fenti (1) bekezdés értelmében
             átadott berendezés.
                                           V. cikk
                                   Végrehajtási módszer
   1. E megállapodás rendelkezéseit jóhiszeműen kell végrehajtani oly módon, hogy az ne
      akadályozza, késleltesse és indokolatlanul ne zavarja Kanada és a Közösség
      nukleáris tevékenységeit, és összhangban legyen a nukleáris tevékenységek
      gazdaságos és biztonságos végzése tekintetében elvárt megbízható üzemeltetési
      gyakorlattal.
   2. E megállapodás rendelkezései nem használhatók fel kereskedelmi vagy ipari előnyök
      elérése érdekében, sem bármely fél vagy az általuk felhatalmazott személyek –
      belföldi vagy nemzetközi – kereskedelmi vagy ipari érdekeinek befolyásolására, sem
      bármelyik fél vagy a Közösség tagállamainak kormányai nukleáris politikájának
      befolyásolására, sem a nukleáris energia békés és nem robbantási célú használata
      népszerűsítésének akadályozására, sem az e megállapodás tárgyává tett vagy értesítés
      útján e megállapodás tárgyává váló árucikkek mozgásának akadályozására akár a
      felek vonatkozó joghatósági területén belül, akár Kanada kormánya és a Közösség
      között. E megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során Kanada, a Közösség és
      tagállamai a következő egyezmények rendelkezéseivel összhangban lépnek fel:
   3. a nukleáris biztonságról szóló egyezmény (az INFCIRC/449. jelzetű NAÜ
      tájékoztató körlevél), a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív
      hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezmény (az INFCIRC/546.
      jelzetű NAÜ tájékoztató körlevél), a nukleáris baleset vagy radiológiai
      veszélyhelyzet esetén történő segítségnyújtásról szóló egyezmény (az INFCIRC/336.
      jelzetű NAÜ tájékoztató körlevél) és a nukleáris balesetekről adandó gyors
      értesítésről szóló egyezmény (az INFCIRC/335. jelzetű NAÜ tájékoztató körlevél).
   4. A két fél illetékes hatóságai az e megállapodásban foglalt kötelezettségek
      eredményes teljesítése érdekében igazgatási intézkedéseket állapítanak meg, és
      bármely illetékes hatóság felkérésére rendszeresen vagy bármely későbbi időpontban
      konzultálnak egymással.
   5. A felek törvényeivel, rendeleteivel vagy politikáival összefüggésben az igazgatási
      intézkedések közé többek között az alábbi eljárások tartozhatnak:
      (a)    a másik fél írásbeli hozzájárulásának megszerzése bármely, a megállapodás
             hatálya alá tartozó és a VII. cikk (6) bekezdésének d) pontjában meghatározott
             nukleáris anyag, nem nukleáris anyag, berendezés vagy technológia transzferét
             megelőzően;
HU                                            10                                            HU
 ---pagebreak---             (b)    nukleáris anyag, nem nukleáris anyag, berendezés és technológia általános
                   továbbszállításainak irányítása;
            (c)    jelentéstétel és beszámoló az e megállapodás tárgyát képező nukleáris anyagok
                   birtoklásáról a nukleáris anyagok egyenértékűségének, helyettesíthetőségének,
                   és arányosságának alapelvei értelmében;
            (d)    annak meghatározása, hogy a IV. cikk (2) bekezdésének rendelkezései
                   értelmében egy berendezés már nem tartozik a megállapodás hatálya alá.
   6.       Az e cikk (4) bekezdése szerint kidolgozott igazgatási intézkedések a felek illetékes
            hatóságai közötti írásbeli megegyezéssel módosíthatók.
                                                VI. cikk
                                                Dúsítás
   Az e megállapodás hatálya alá eső bármely nukleáris anyagnak az U-235 izotóp tekintetében
   húsz (20) százalékos vagy ennél nagyobb arányra történő dúsítását megelőzően be kell
   szerezni mindkét fél írásbeli beleegyezését és tájékoztatni kell a NAÜ-t. A beleegyezésnek
   meg kell határoznia azokat a feltételeket, amelyek mellett a húsz (20) százalékos vagy ennél
   nagyobb arányra dúsított urán felhasználható. A felek megállapodást köthetnek e rendelkezés
   végrehajtásának előmozdítására.
                                               VII. cikk
                   Nemzetközi transzferek és a nukleáris anyagok kereskedelme
   1.       A nukleáris anyagoknak az együttműködési tevékenységek keretében történő
            szállítását a Közösség, a Közösség tagállamai és Kanada kormánya által az
            atomenergia békés célú felhasználásával kapcsolatban vállalt, e cikk (6)
            bekezdésében felsorolt vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel összhangban kell
            végezni.
   2.       A felek a lehetőségekhez mérten segítik egymást nukleáris anyagok, nem nukleáris
            anyagok, berendezések vagy a Közösség területén vagy Kanadában megvalósuló
            atomenergia-kutatás, -fejlesztés és -termelés egyéb szükségleteinek bármelyik fél
            általi, vagy a Közösségen belüli személyek, illetve a kanadai kormány joghatósága
            alatt álló személyek általi beszerzésében.
   3.       Az e megállapodásban célzott együttműködés folytatása a Közösség által az
            Euratom-Szerződésnek megfelelően létrehozott biztosítéki intézkedési rendszer és
            ellenőrzés, valamint a Kanada kormánya által a nukleáris anyagok, nem nukleáris
            anyagok vagy berendezések használatával kapcsolatos beszámolókra vonatkozó
            intézkedések kölcsönösen kielégítő alkalmazásától függ.
   4.       E megállapodás rendelkezései nem alkalmazhatók a Közösség területén belül a
            nukleáris anyagok, nem nukleáris anyagok, berendezések, a trícium és a vele
            kapcsolatos berendezések és technológia szabad mozgásának korlátozására.
HU                                                 11                                             HU
 ---pagebreak---    5. A nukleáris anyagok és a megfelelő szolgáltatások átadását méltányos kereskedelmi
      feltételek mellett kell megvalósítani. E bekezdés végrehajtása nem érinti az Euratom-
      Szerződést és az abból eredő jogszabályokat.
   6. a) A nukleáris anyagok szállítását az alábbi feltételek szerint kell végezni:
             i.    a Közösségben: szem előtt kell tartani az Euratom biztosítékait az
                   Euratom-Szerződésben meghatározottak szerint, valamint a NAÜ
                   biztosítékait az alábbi vonatkozó – esetleg felülvizsgált – biztosítéki
                   megállapodásokban, illetve az esetleg a helyükbe lépő biztosítéki
                   megállapodásokban meghatározottak szerint, feltéve, hogy azok az
                   atomsorompó-szerződés által megkívánt szabályozást előírják:
             –     a Közösség nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamai, az Euratom
                   és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség között létrejött, 1977. február
                   21-én hatályba lépett megállapodás (INFCIRC/193. számon kihirdetve);
             –     a Franciaország, az Európai Atomenergia-közösség és a Nemzetközi
                   Atomenergia Ügynökség között létrejött, 1981. szeptember 12-én
                   hatályba lépett (INFCIRC/290. számon kihirdetve), és Franciaországnak
                   az Ügynökséggel kötött önkéntes kötelezettségvállalási megállapodását
                   képező megállapodás; az Egyesült Királyság, az Európai Atomenergia-
                   közösség és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség között létrejött,
                   1978. augusztus 14-én hatályba lépett (INFCIRC/263. számon
                   kihirdetve), és az Egyesült Királyságnak az Ügynökséggel kötött
                   önkéntes kötelezettségvállalási megállapodását képező megállapodás;
             –     az 1998. szeptember 22-én kötött és 2004. április 30-án hatályba lépett
                   kiegészítő jegyzőkönyvek az INFCIRC/540 számon kihirdetett
                   dokumentum alapján (Megerősített biztosítéki rendszer, II. rész);
             ii.   Kanadában: szem előtt kell tartani a NAÜ biztosítékait a Kanada és a
                   Nemzetközi Atomenergia Ügynökség között létrejött, az atomsorompó-
                   szerződéssel kapcsolatos biztosítéki intézkedések alkalmazásáról szóló,
                   1972. február 21-én hatályba lépett megállapodásban meghatározottak
                   szerint (INFCIRC/164. számon kihirdetve); valamint a kiegészítő
                   jegyzőkönyveket, amelyek az INFCIRC/164/Add.1. számon kihirdetett
                   okmány (Szigorított biztosítéki rendszer, II. rész) alapján 1998.
                   szeptember 24-én kerültek aláírásra, és 2000. szeptember 8-án léptek
                   hatályba.
      b)     Amennyiben az e cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett, a NAÜ-vel
             kötött valamely megállapodás alkalmazását a Közösségben vagy Kanadában
             felmerülő bármely ok miatt felfüggesztik vagy megszüntetik, az érintett fél a
             NAÜ-vel az e cikk (6) bekezdése a) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett
             biztosítéki megállapodásokkal hatékonyság és alkalmazási kör tekintetében
             egyenértékű megállapodást köt, vagy, amennyiben ez nem lehetséges,
             – a Közösség, érintettségének függvényében, az Euratom biztosítéki rendszerén
             alapuló biztosítéki intézkedéseket alkalmaz, amelyek az e cikk (6) bekezdése a)
             pontjának i. alpontjában említett biztosítéki megállapodásokban előírtakkal
             hatékonyság és alkalmazási kör tekintetében egyenértékűek, vagy, amennyiben
HU                                           12                                              HU
 ---pagebreak---       ez nem lehetséges,
      – a felek megállapodást kötnek a (6) bekezdés a) pontjának i. vagy ii.
      alpontjában említett biztosítéki megállapodásokban előírtakkal hatékonyság és
      alkalmazási kör tekintetében egyenértékű biztosítéki intézkedések
      alkalmazásáról.
   c) A fizikai védelem körében alkalmazandó intézkedéseknek mindenkor meg kell
      felelniük legalább az INFCIRC/254/Rev.9/Part 1. számú NAÜ tájékoztató
      körlevél (Iránymutatások a nukleáris szállításokhoz) C. mellékletében rögzített
      kritériumoknak; e dokumentumon kívül az adott esetnek megfelelően a
      Közösség tagállamai vagy az Európai Bizottság és Kanada figyelembe veszik a
      fizikai védelmi intézkedések alkalmazása során a nukleáris anyagok fizikai
      védelméről szóló INFCIRC/225/Rev.5. számú NAÜ tájékoztató körlevélben (A
      nukleáris anyagok és nukleáris létesítmények fizikai védelmére vonatkozó
      nukleáris biztonsági ajánlások) foglalt ajánlásokat. A nemzetközi szállításra a
      nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezmény
      rendelkezései (az INFCIRC/274/Rev.1 jelzetű NAÜ tájékoztató körlevél),
      valamint a radioaktív anyagok biztonságos szállításáról szóló NAÜ-rendeletek
      (IAEA Safety Standard Series No. TS-R-1) vonatkoznak.
   d) Az e megállapodás tárgyát képező nukleáris anyag, nem nukleáris anyag,
      berendezés és technológia az e) albekezdésben foglalt kivétellel összhangban
      csak a szállító fél előzetes írásbeli beleegyezésével szállítható az átvevő fél
      területi joghatóságán kívül eső területre.
   e) E megállapodás hatálybalépésekor a két fél illetékes hatóságai kicserélik
      egymás között azon harmadik országok jegyzékét, ahova a természetes urán, a
      szegényített urán, az egyéb alapanyagok, az U-235 izotópban kevesebb mint
      20 % mértékben dúsított urán és nem nukleáris anyagok továbbszállítását a
      másik fél engedélyezi. Az egyes felek illetékes hatóságai értesítik a másik fél
      illetékes hatóságait a harmadik országokat tartalmazó felsorolásának
      változásairól. Az anyagok ilyen továbbadására a felek számára elfogadható
      eljárásokat alakítanak ki.
   f) Az INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1. jelzetű NAÜ tájékoztató körlevélben
      meghatározottak értelmében az e megállapodás hatálya alá tartozó anyagok a
      felek területi fennhatóságán kívülre kizárólag a nukleáris szállító országok
      Nukleáris Szállítók Csoportja néven ismert csoportjában vállalt
      kötelezettségekkel összhangban továbbíthatók.
   g) A tríciumnak, valamint a tríciummal kapcsolatos berendezéseknek a felek
      joghatóságán kívül eső területekre történő továbbítása csak az érintett fél
      előzetes írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
                                  VIII. cikk
                               Újrafeldolgozás
HU                                    13                                              HU
 ---pagebreak---    A felek hozzájárulnak az e megállapodás tárgyát képező nukleáris anyagokat tartalmazó
   nukleáris fűtőanyag újrafeldolgozásához, feltéve hogy az ilyen újrafeldolgozásra a
   B. mellékletben meghatározott feltételekkel kerül sor.
                                                 IX. cikk
                                            Szellemi tulajdon
   A megállapodás szerinti együttműködés alapján létrehozott szellemi tulajdon és átvitt
   technológia megfelelő és hatékony védelmét a felek a Kanadában és az Európai Unióban és a
   Közösségben, illetve azok tagállamaiban hatályos vonatkozó nemzetközi törvényeknek és
   rendelkezéseknek megfelelően biztosítják.
                                                  X. cikk
                                             Információcsere
   1.       a)     A felek egymás és a Közösség vagy Kanada kormánya joghatósága alatt álló
                   személyek rendelkezésére bocsáthatják a birtokukban lévő és az
                   e megállapodás körébe tartozó kérdésekre vonatkozó információkat.
            b)     Nem tartozik a megállapodás körébe mindaz az információ, amelyhez a felek
                   harmadik féltől az ilyen információszolgáltatást tiltó feltétel mellett jutottak.
            c)     A szállító fél által kereskedelmi értékkel bírónak tekintett információ átadására
                   csak a felek által meghatározott feltételekkel kerülhet sor.
   2.       a)     A felek ösztönzik és elősegítik az egyrészről Kanada kormányának joghatósága
                   alatt álló személyek, másrészről pedig a Közösségen belüli személyek közötti
                   információcserét az e megállapodás körébe tartozó kérdések tekintetében.
            b)     Az ilyen személyek birtokában lévő információ átadására csak e személyek
                   jóváhagyásával és az általuk meghatározott feltételekkel kerülhet sor.
   3.       A felek a lehetőségekhez mérten szakértők kirendelése útján vagy egyéb esetlegesen
            elfogadott módon technikai tanácsadással segítik egymást vagy a Közösségen belüli,
            illetve a kanadai kormány joghatósága alatt álló személyeket.
   4.       Amennyiben lehetséges, a felek gondoskodnak arról, hogy saját iskoláikban vagy
            létesítményeikben az atomenergia békés célú felhasználásával kapcsolatos
            témakörökben képzéseket szervezzenek a másik fél által ajánlott tanulók és
            gyakornokok számára, illetve ilyen képzések Kanadában vagy a Közösség területén
            történő megtartásában segédkezzenek.
                                                 XI. cikk
                                            Alkalmazandó jog
   1.       Az e megállapodás szerinti együttműködést a Kanadában, az Európai Unióban és a
            Közösségben hatályos jogszabályok és rendelkezések előírásaival, valamint a felek
            által részes félként aláírt nemzetközi megállapodásokkal összhangban kell folytatni.
HU                                                  14                                               HU
 ---pagebreak---            A Közösség esetében az alkalmazandó jog körébe beleértendő az Euratom-Szerződés
           és az abból eredő jogszabályok.
   2.      Valamennyi fél biztosítja a másik féllel szemben, hogy e megállapodás
           rendelkezéseit elfogadja és betartja Kanada tekintetében valamennyi kormányzati
           gazdasági társaság és a Kanada joghatósága alatt álló minden személy, a Közösség
           tekintetében pedig a Közösségen belüli valamennyi olyan személy, aki részére e
           megállapodás szerint felhatalmazást adtak.
   3.      Az e megállapodásban említett NAÜ-dokumentumok és tájékoztató körlevelek
           felülvizsgált változatait figyelembe és a felek általi elfogadásuk esetén alkalmazásba
           veszik.
                                             XII. cikk
                             Konzultáció és választottbírósági eljárás
   1.      Bármelyik fél kérésére a felek képviselői szükség esetén megbeszélést tartanak az
           e megállapodás alkalmazásából eredő kérdések tekintetében, a működés ellenőrzése
           céljából és az e megállapodásban szabályozott együttműködésen túlmutató
           együttműködési intézkedések megvitatása érdekében. A fenti konzultáció levélváltás
           formájában is történhet.
   2.      Minden, az e megállapodás értelmezése vagy alkalmazása során felmerülő olyan
           vitás kérdést, amely tárgyalások révén nem nyer megoldást, vagy amelyben a felek
           más módon állapodnak meg, bármelyik fél kérésére háromtagú választottbíróság elé
           kell terjeszteni. Mindegyik fél egy-egy választottbírót jelöl, és az így kijelölt két
           választottbíró választja meg a harmadik választottbírót, aki nem lehet egyik fél
           állampolgára sem, és aki betölti a választottbíróság elnöki tisztét. Amennyiben a
           választottbíráskodásra irányuló kérelemtől számított 30 napon belül valamelyik fél
           nem jelöl ki választottbírót, bármelyik vitában álló fél kérheti a Nemzetközi Bíróság
           elnökét, hogy jelöljön ki egy választottbírót a választottbírót nem jelölő fél részére.
           Amennyiben a választottbírók mindkét fél általi kijelölésétől vagy kinevezésétől
           számított 30 napon belül nem választják meg a harmadik választottbírót, bármelyik
           fél kérheti a Nemzetközi Bíróság elnökét, hogy jelölje ki a harmadik választottbírót.
           A választottbíróság határozatképes, ha tagjainak többsége jelen van; a
           választottbíróság minden döntését a választottbíróság összes tagjának többségi
           szavazatával hozza. A választottbíróság maga határozza meg eljárási szabályait. A
           választottbíróság határozatai mindkét félre nézve kötelező erejűek, és azokat a felek
           végrehajtják. A választottbírók díjazását ugyanolyan módon kell meghatározni, mint
           a Nemzetközi Bíróság ad hoc bírái esetében.
                                             XIII. cikk
                                     A mellékletek jogi helyzete
   Az e megállapodáshoz csatolt mellékletek e megállapodás szerves részét képezik. A
   mellékletek a kanadai kormány és az Európai Bizottság írásbeli beleegyezésével a
   megállapodás módosítása nélkül módosíthatók.
                                             XIV. cikk
HU                                               15                                                HU
 ---pagebreak---                                       Hatálybalépés és időtartam
   1.         E megállapodás akkor lép hatályba, amikor a felek közül az utolsó is írásbeli
              tájékoztatást ad arról, hogy a hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásokat
              lefolytatták.
   2.         Ez a megállapodás tíz évig marad hatályban. Ezt követően a megállapodás további
              öt-öt éves időszakokkal automatikusan meghosszabbodik, kivéve ha valamely
              további időszak lejárta előtt legalább hat hónappal bármelyik fél arról értesíti a másik
              felet, hogy a megállapodást fel kívánja mondani.
   3.         Amennyiben valamelyik fél vagy a Közösség valamely tagállama megsérti a
              megállapodás alapvető rendelkezéseit, a másik fél ilyen értelmű írásbeli értesítés
              útján részben vagy teljes egészében felfüggesztheti vagy felmondhatja az
              e megállapodás szerinti együttműködést. Mielőtt bármely fél ilyen irányú lépést
              tenne, a felek konzultálnak abból a célból, hogy megállapodjanak a szükséges
              korrekciós intézkedésekről és azok ütemezéséről. A felfüggesztésre vagy
              felmondásra csak akkor kerülhet sor, ha az elfogadott intézkedések a közösen
              megállapított határidőn belül nem történtek meg, vagy ha a feleknek az általuk
              meghatározott idő elteltét követően sem sikerült megállapodniuk.
   4.         Ez a megállapodás a felek által 1959. október 6. napján aláírt2 és 1959-ben, 1978-
              ban, 1981-ben, 1985-ben és 1991-ben módosított megállapodás helyébe lép.
   E megállapodás két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög,
   holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd,
   szlovák és szlovén nyelven készült, és a huszonkét szöveg mindegyike egyaránt hiteles.
   FENTIEK HITELÉÜL a kellően felhatalmazott alulírottak e megállapodást kézjegyükkel
   látták el.
   az Európai Atomenergia-Közösség részéről Kanada kormányának részéről
   2
           HL 1165/59.
HU                                                  16                                                 HU
 ---pagebreak---                                 A1. MELLÉKLET – Berendezések
   1.       Atomreaktorok és kifejezetten ezekhez tervezett vagy készített berendezések és
            alkatrészeik
   1.1.     Teljes atomreaktorok
   1.2.     Nukleáris reaktortartályok
   1.3.     Üzemanyag-átrakógépek
   1.4.     Atomreaktor szabályozó rúdjai és berendezései
   1.5.     Nyomástartó reaktorcsövek
   1.6.     Cirkóniumcsövek
   1.7.     Primerhűtőközeg-szivattyúk
   1.8.     Belső reaktorelemek
   1.9.     Hőcserélők
   1.10.    Neutrondetektorok és -mérőműszerek
   2.       Kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozó üzemek és külön e célra tervezett vagy készített
            berendezések
   2.1.     Besugárzottfűtőelem-aprító gépek
   2.2.     Oldótartályok
   2.3.     Oldószerkivonók és oldószeres kivonó berendezések
   2.4.     Vegyi tartályok és tárolóedények
   3.       Atomreaktorokban használt fűtőelemeket gyártó üzemek és külön e célra tervezett
            vagy készített berendezések
   4.       Természetes urán, szegényített urán és különleges hasadóanyagok izotópjainak
            szétválasztására szolgáló üzemek és külön e célra tervezett vagy gyártott
            berendezések, kivéve analitikai műszerek
   4.1.     Gázcentrifugák és kifejezetten gázcentrifugákban való felhasználásra tervezett vagy
            készített részegységek és alkatrészek
   4.1.1.   Forgó alkatrészek
   4.1.2.   Álló alkatrészek
   4.2. Különlegesen tervezett vagy készített segédrendszerek, berendezések és alkatrészek
   gázcentrifugás dúsító üzemekhez
HU                                                17                                             HU
 ---pagebreak---    4.2.1. Táprendszerek/a végtermék és a dúsítási maradék eltávolítására szolgáló rendszerek
   4.2.2. A gépek gyűjtőcsőrendszere
   Különlegesen tervezett vagy készített csőrendszerek és gyűjtőrendszerek az UF6 kezelésére a
   centrifugakaszkádokban
   4.2.3. Különleges záró- és vezérlőszelepek
   4.2.4. UF6-tömegspektrométerek/ionforrások
   4.2.5. Frekvenciaváltók
   4.3. Kifejezetten gázdiffúziós dúsítási eljárásban való felhasználásra tervezett vagy készített
   részegységek és alkatrészek
   4.3.1. Gázdiffúziós válaszfalak
   4.3.2. Diffúzorházak
   4.3.3. Kompresszorok és gázfúvók
   4.3.4. Forgó tengelyek tömítései
   4.3.5. Hőcserélők UF6 hűtésére
   4.4. Kifejezetten gázdiffúziós dúsítási eljárásban való felhasználásra tervezett vagy készített
   segédrendszerek, berendezések és alkatrészek
   4.4.1. Táprendszerek/a végtermék és a dúsítási maradék eltávolítására szolgáló rendszerek
   Különlegesen tervezett vagy készített feldolgozó rendszerek, amelyek képesek a 300 kPa
   (45 psi) vagy annál alacsonyabb nyomáson való működésre
   4.4.2. Gyűjtőcsőrendszerek
   4.4.3. Vákuumrendszerek
   4.4.4. Különleges záró- és vezérlőszelepek
   4.4.5. UF6-tömegspektrométerek/ionforrások
   4.5. Kifejezetten az aerodinamikai dúsító üzemekben való felhasználásra tervezett vagy
   készített rendszerek, berendezések és alkatrészek
   4.5.1. Szétválasztó fúvókák
   4.5.2. Vortex-csövek
   4.5.3. Kompresszorok és gázfúvók
   4.5.4. Forgó tengelyek tömítései
HU                                                18                                               HU
 ---pagebreak---    4.5.5. Hőcserélők a gáz hűtéséhez
   4.5.6. Szétválasztó egységek házai
   4.5.7. Táprendszerek/a végtermék és a dúsítási maradék eltávolítására szolgáló rendszerek
   4.5.8. Gyűjtőcsőrendszerek
   4.5.9. Vákuumrendszerek és szivattyúk
   4.5.10. Különleges záró- és vezérlőszelepek
   4.5.11. UF6-tömegspektrométerek/ionforrások
   4.5.12. UF6/vivőgáz-szétválasztó rendszerek
   4.6. Kifejezetten a kémiai cserélődéses vagy ioncserés dúsító üzemekben való felhasználásra
   tervezett vagy készített rendszerek, berendezések és alkatrészek
   4.6.1. Folyadék-folyadék cserélő oszlopok (kémiai cserélődés)
   4.6.2. Folyadék-folyadék centrifugális kontaktorok (kémiai cserélődés)
   4.6.3. Uránredukciós rendszerek és berendezések (kémiai cserélődés)
   4.6.4. Betáplálást előkészítő rendszerek (kémiai cserélődés)
   4.6.5. Uránoxidáló rendszerek (kémiai cserélődés)
   4.6.6. Nagy reakciósebességű ioncserélő gyanták/adszorbensek (ioncsere)
   4.6.7. Ioncserélő oszlopok (ioncsere)
   4.6.8. Ioncserélő visszaáramoltató rendszerek (ioncsere)
   4.7. Kifejezetten lézeres dúsító létesítményekben való használatra tervezett vagy készített
   rendszerek, berendezések és alkatrészek
   4.7.1. Uránelgőzölögtető rendszerek (AVLIS)
   4.7.2. Cseppfolyósfémurán-kezelő rendszerek (AVLIS)
   4.7.3. Fémuránvégtermék- és dúsításimaradék-összegyűjtő berendezések (AVLIS)
   4.7.4. Szétválasztó modulok házai (AVLIS)
   4.7.5. Szuperszonikus expandáltató fúvókák (MLIS)
   4.7.6. Uránpentafluoridvégtermék-gyűjtő rendszerek (MLIS)
   4.7.7. UF6/vivőgáz-kompresszorok (MLIS)
   4.7.8. Forgó tengelyek tömítései (MLIS)
HU                                               19                                            HU
 ---pagebreak---    4.7.9. Fluorozó rendszerek (MLIS)
   4.7.10. UF6-tömegspektrométerek/ionforrások (MLIS)
   4.7.11. Táprendszerek/a végtermék és a dúsítási maradék eltávolítására szolgáló rendszerek
   (MLIS)
   4.7.12. UF6/vivőgáz-szétválasztó rendszerek (MLIS)
   4.7.13. Lézerrendszerek (AVLIS, MLIS és CRISLA)
   4.8. Kifejezetten plazmaszétválasztásos dúsító üzemekben való használatra tervezett vagy
   készített rendszerek, berendezések és alkatrészek.
   4.8.1. Mikrohullámú energiaforrások és antennák
   Kifejezetten ionok előállítására vagy gyorsítására tervezett vagy készített mikrohullámú
   energiaforrások és antennák
   4.8.2. Iongerjesztő tekercsek
   4.8.3. Uránplazma-generáló rendszerek
   4.8.4. Cseppfolyósfémurán-kezelő rendszerek
   4.8.5. Fémuránvégtermék- és dúsításimaradék-összegyűjtő berendezések
   4.8.6. Szétválasztó modulok házai
   4.9. Kifejezetten az elektromágneses dúsító üzemekben való felhasználásra tervezett vagy
   készített rendszerek, berendezések és alkatrészek
   4.9.1. Elektromágneses izotópszétválasztók
   4.9.2. Nagyfeszültségű tápegységek
   4.9.3. Mágnestápegységek
   5. Nehézvíz, deutérium és deutériumvegyületek előállítására és töményítésére szolgáló
   üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések
   5.1. Víz-hidrogénszulfid cserélőtornyok
   5.2. Befúvók és kompresszorok
   5.3. Ammónia-hidrogén-cserélőtornyok
   5.4. Toronyszerelvények és fokozatszivattyúk
   5.5. Ammóniabontók
   5.6. Infravörös abszorpciós analizátorok
HU                                               20                                           HU
 ---pagebreak---    5.7. Katalitikus égetők
   5.8. Teljes nehézvízjavító rendszer vagy annak oszlopai
   6. Urán- és plutóniumátalakító üzemek, amelyek a 4. szakasz szerinti fűtőelemgyártásban
   történő felhasználásra, valamint a 5. szakasz szerinti uránizotópok szétválasztására szolgálnak
   és külön e célra tervezett vagy készített berendezések
   6.1. Urán átalakítására szolgáló üzemek, valamint a kifejezetten e célra tervezett, illetve
   kialakított berendezések és alkatrészek
   6.1.1. Kifejezetten uránérc-koncentrátumok UO3-dá történő átalakítására tervezett vagy
   készített rendszerek
   6.1.2. Kifejezetten az UO3-nak UF6-dá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.1.3. Kifejezetten az UO3-nak UO2-dá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.1.4. Kifejezetten az UO2-nak UF4-dá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.1.5. Kifejezetten az UF4-nak UF6-dá történő átalakítására tervezett vagy készített rendszerek
   6.1.6. Kifejezetten az UF4-nak uránmetállá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.1.7. Kifejezetten az UF6-nak UO2-dá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.1.8. Kifejezetten az UF6-nak UF4-dá történő átalakítására tervezett vagy készített rendszerek
   6.1.9. Kifejezetten az UO2-nak UCl4-dá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.2. Plutónium átalakítására szolgáló üzemek, valamint a kifejezetten e célra tervezett, illetve
   kialakított berendezések és alkatrészek
   6.2.1. Kifejezetten plutónium-nitrát oxiddá történő átalakítására tervezett vagy készített
   rendszerek
   6.2.2. Kifejezetten plutóniumfém előállítására tervezett vagy kialakított rendszerek
HU                                                21                                                HU
 ---pagebreak---                        A2. MELLÉKLET – Teljes létesítmények
   1. Atomreaktorok
   2. Kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozó üzemek
   3. Atomreaktorokban használt fűtőelemeket gyártó üzemek
   4. Természetesurán-, szegényítetturán-     vagy  különleges      hasadóanyag-izotópok
      szétválasztására szolgáló üzemek
   5. Nehézvíz, deutérium és deutérium-vegyületek előállítására és töményítésére szolgáló
      üzemek
   6. Plutónium átalakítására szolgáló üzemek
HU                                        22                                              HU
 ---pagebreak---                                   B. MELLÉKLET – Újrafeldolgozás
   Az alábbiakban meghatározott iránymutatások az újrafeldolgozásra és a plutónium tárolására
   és felhasználására vonatkoznak:
   (a)      az újrafeldolgozást, valamint plutónium tárolását és felhasználását előirányzó félnek
            határozott kötelezettséget kell vállalnia az atomsorompó érdekében, és azt továbbra
            is fenn kell tartania;
   (b)      az újrafeldolgozásban, valamint a plutónium tárolásában és felhasználásában részt
            vevő létesítményekben minden békés felhasználási elkötelezettség körébe tartozó
            nukleáris anyagot a NAÜ biztosítéki intézkedései alá kell rendelni;
   (c)      az újrafeldolgozásban és azt követő tárolási és felhasználási tevékenységekben
            érintett létesítményekben, beleértve a kapcsolódó szállítási tevékenységeket is,
            minden békés felhasználási kötelezettség körébe tartozó nukleáris anyagot megfelelő
            fizikai védelmi intézkedések alá kell rendelni;
   (d)      a felek között kölcsönösen kielégítő értesítési és anyagjelentési eljárásnak kell
            lennie;
   (e)      az ilyen tevékenységeket előirányzó félnek leírást kell biztosítania a folyamatban
            levő és tervezett atomenergia-programokról, beleértve különösen az
            újrafeldolgozásra, a plutónium tárolására és felhasználására vonatkozó politika,
            valamint a jogi és szabályozási elemek részletes leírását is;
   (f)      a feleknek meg kell állapodniuk, hogy rendszeresen és megfelelő időben
            konzultációkat tartanak, amelyek során többek között az e) iránymutatás alapján
            szolgáltatott információkat kell naprakésszé tenni, és az atomenergia-programban
            bekövetkező jelentős változásoknak a lehető legteljesebb figyelmet kell szentelni;
   (g)      az előirányzott újrafeldolgozás és a plutónium tárolása csak addig tarthat, ameddig az
            érintett félnek az atomsorompó-kötelezettsége meg nem változik, illetve amíg az f)
            iránymutatásban említett rendszeres és megfelelő időben tartott konzultációk
            kötelezettségét tiszteletben tartják.
HU                                                23                                               HU
 ---pagebreak---                           ELFOGADOTT JEGYZŐKÖNYVTERVEZET
   A Kanada kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) között az atomenergia
   békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló, […]-ban/-ben aláírt
   megállapodással (a továbbiakban: a megállapodás) összefüggésben alulírottak a következő
   megállapodásokat foglalják írásba:
   (1)      A IV. cikk (3) bekezdésének rendelkezései tekintetében megerősítést nyert, hogy
            azok kizárólag a Kanada és ezen elfogadott jegyzőkönyv mellékletében felsorolt
            azon tagállamok közötti technológiatranszferekre vonatkoznak, amelyek kifejezték
            készségüket arra, hogy az ilyen átadásokat a megállapodás keretében valósítsák meg.
   (2)      A IV. cikk (5) bekezdése i. albekezdésének rendelkezései tekintetében a felek
            megállapodnak arról, hogy az A2. mellékletben említett teljes létesítmények
            egyikében előállított vagy feldolgozott, a másik fél által szállított, külföldi eredetű
            nukleáris anyagokat és nem nukleáris anyagokat a megállapodásban meghatározott –
            közelebbről az V. cikk (5) bekezdésének c) pontjában szereplő nyilvántartási és
            jelentéstételi – kötelezettségek hatálya alá tartozóként kezelik.
   (3)      A IV. cikk (5) bekezdése ii. albekezdésének alkalmazásában a felek hangsúlyozni
            kívánják, hogy a „nem nukleáris anyagok” kifejezés a másik fél számára
            moderátorként való felhasználás céljából, jelentős mennyiségben kiszállított nem
            nukleáris anyagokra vonatkozik.
   (4)      Az A2. mellékletben meghatározott jegyzék tekintetében megerősítést nyert, hogy ez
            a jegyzék nem vonatkozik az A1. mellékletben felsorolt berendezések átadására,
            valamint hogy az A2. mellékletben szereplő jegyzék csupán a IV. cikk (5) bekezdése
            – kizárólag teljes berendezésekre vonatkozó – i. és iii. albekezdése alkalmazásának
            céljára szolgál.
   ALÁÍRTÁK Brüsszelben, …-án/-én
   az Európai Atomenergia-Közösség részéről Kanada kormányának részéről
   MELLÉKLET
   Azon európai uniós tagállamok jegyzéke, amelyek kifejezték készségüket arra vonatkozóan,
   hogy a technológiatranszfert a megállapodás keretében valósítják meg.
HU                                                 24                                               HU


title: A Tanács ajánlása ( 2015. február 17. ) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2013. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

text:
               24.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 66/1

         A TANÁCS AJÁNLÁSA
   (2015. február 17.)
   az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2013. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről
   (2015/C 66/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással (1) módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS-EGK-egyezményre (2),
   tekintettel a negyedik AKCS-EGK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA), és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a negyedik AKCS-EGK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i (98/430/EK) pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 66–74. cikkére,
   megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó, 2013. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi évről szóló éves jelentését a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottságnak az említett éves jelentésben (5) található válaszaival együtt,
   mivel:

               (1)

               A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

               (2)

               A 2013. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

         AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a nyolcadik EFA 2013. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  HL L 156., 1998.5.29., 3. o.

      (2)  HL L 229., 1991.8.17., 3. o.

      (3)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (4)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (5)  HL C 398., 2014.11.12., 289. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006SC0022

Ajánlás a Tanács véleménye az 1997. július 7-i 1466/97/EK Tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia aktualizált, 2005-2010-re szóló konvergenciaprogramjáról  /* SEC/2006/0022 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.1.2006SEC(2006) 22 véglegesAjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia aktualizált, 2005–2010-re szóló konvergenciaprogramjáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSHáttérA Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-én lépett életbe, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A Paktumot 2005-ben módosították első alkalommal. A reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítását célozta.A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, valamint azok éves aktualizálásait kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még nem bevezető tagállamok esetében (aktualizált) konvergenciaprogramokat). Dánia első konvergenciaprogramját 1998 októberében nyújtotta be. A konvergenciaprogramról a rendeletnek megfelelően a Tanács 1998. december 1-én fogalmazta meg véleményét a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően. Ugyanezen eljárásnak megfelelően, az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat a Bizottság értékeli, valamint a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, mialatt a Tanács megvizsgálhatja azokat.Ezekben a programokban a tagállamoknak meg kell határozniuk a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, illetve az elérésükhöz és megőrzésükhöz szükséges politikai intézkedéseket, beleértve a gazdasági feltételezéseket is. A Paktum reformjának eredményeként az Unió gazdasági és költségvetési sokféleségének fényében, beleértve a fenntarthatósághoz kapcsolódó költségvetési kockázatot, különbséget kell tenni az egyes tagállamok középtávú célkitűzései között. A reform további eleme az, hogy a költségvetési politikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltéréskor jönnek szóba.Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant, és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásait, a Bizottság megvizsgálta Dánia nemrég megküldött aktualizált konvergenciaprogramját, és az alábbi értékelés alapján a programról a Tanács részére ajánlást fogadott el.Értékelés1.  A dán konvergenciaprogram 2005. évi, a 2010-ig tartó időszakot lefedő aktualizálását a Bizottságnak 2005. november 30-án küldték meg. A program a 2006. évre szóló költségvetési törvényen alapul, melyet a parlament 2006. december 14-én fogadott el. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét. A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok (különösen a világ és az EU GDP-jének előrejelzett növekedését egyes évekre vonatkozóan). A dán program nem határoz meg kimondottan a költségvetési helyzetre vonatkozó, a magatartási kódex értelmében vett középtávú célkitűzést (KTC).2.  Az elmúlt évtized alatt a GDP növekedése átlagosan 2 százalékos volt, miközben az infláció nagyjából követte az euro-övezet inflációját. A foglalkoztatás növekedése az utóbbi években felgyorsult, és a munkanélküliség közelíti az elmúlt évtized legalacsonyabb szintjét. 2005-re és 2006-ra 2,4 %-os reál-GDP növekedési rátákkal számolnak, mivel az előrejelzések szerint a hazai kereslet, különösen a magánfogyasztás folytatja erőteljes növekedését. Feltételezhetően 2007–2008-ra a GDP növekedés szintje kifejezetten alacsonyabb lesz, amelyet évente körülbelül 2 %-os növekedés követ a programidőszak további részében. Az aktualizálás alapját szolgáló makrogazdasági forgatókönyv nagyjából megfelel a Bizottság szolgálatainak 2005. évi őszi, 2006-ig tartó időszakra vonatkozó előrejelzésének értékelésének, és teljes mértékben figyelembe veszi az óvatos előrejelzéseket. Különösen a 2007 és 2008 évekre, a növekedésre vonatkozó előrejelzések óvatosak, a Bizottság szolgálatai által becsült potenciális növekedés alatti növekedési feltételezések mellett. Az aktualizálás arra számít, hogy az inflációs nyomás továbbra is mérsékelt marad, ami valószínűnek tűnik.3.  Az ERM II mechanizmus 1999. január 1-i bevezetése óta nem jelentkeztek a korona átváltási árfolyamát befolyásoló feszültségek. Az árfolyam középparitás körüli ingadozásai a hivatalos sávnál sokkal szűkebbek, és az euro-övezettel szembeni rövid távú kamatláb-különbözet továbbra is alacsony. Ez tükrözi a rögzített árfolyamrendszerbe vetett bizalmat. A makrogazdasági keretrendszer továbbra is biztosítja a hosszú lejáratú kötvényhozamokat. A dán hosszú lejáratú államkötvények euro-övezettel szembeni hozamkülönbözete majdnem nulla bázispontra csökkent, illetve néha enyhén negatív volt.4.  2005. február 17-i véleményében a Tanács jóváhagyta a Dánia konvergenciaprogramjának 2004. évi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. Tekintettel a 2005. év költségvetésének végrehajtására, a 2004. évi aktualizálás 2005-re a GDP 2,2 %-át kitevő általános költségvetési többletet célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 3,6 %-os többletet vetít előre, a GDP hasonló növekedési kilátásai mellett. Összegezve, a bevételek a vártnál jobban alakultak, beleértve a nyugdíjalapok hozamadójából, és a gáz-és olajkitermelésből származó bevételeket, illetve, a kiadások visszafogottan alakultak.5.  A hosszú távú költségvetési stratégia a programidőszak egésze alatt magas elsődleges többleteket céloz meg az adóssághányad gyors csökkenésének biztosítása érdekében. A stratégia a kiadások megszorításán alapul, megcélozva a reál állami fogyasztás éves 0,5 %-os szintű növekedésének megőrzését, az adók befagyasztásának fenntartását, valamint a helyi önkormányzatok kiegyensúlyozott költségvetésének megkövetelését. Ezen aktualizálás a költségvetési többletnek 2005-ben a GDP 3,6 %-os csúcsértékéről való, 3 %-ra történő szűkülését jelzi előre (amely mögött kivételes tényezők húzódnak meg, ideértve a nyugdíjalapok hozamadójából, és a gázüzlethez kapcsolódó tevékenységekből származó bevételeket) 2006-ra és 2007-re vonatkozóan, majd ezt követően a programidőszak végére enyhén csökkenve eléri a GDP 2,9 %-át. Az elsődleges többlet időbeli alakulása hasonló, a programidőszak alatt a GDP 2 százalékpontjával csökken (1 százalékpont, amennyiben az összehasonlításból kimarad a 2005. év kivételesen magas többlete). Mind a kiadási, mind a bevételi hányadok az előrejelzési időszak alatt fokozatosan csökkenő trendet követnek. Ez tükrözi az adóbevételek csökkenését (részben az adóbefagyasztás miatt), a reál állami fogyasztás növekedésének évi 0,5 %-ra történő korlátozásán alapuló kiadási megszorításokat és a kamatteher csökkenését. Az előző programmal összehasonlítva az új aktualizálás túlteljesíti a költségvetési egyenleg tervezett pályáját, nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett. Dánia az átmeneti időszak alatt végrehajtja a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozatot; a határozat végrehajtásának becsült hatása a költségvetési egyenlegnek évente a GDP körülbelül 1 %-át kitevő csökkenésében mutatkozik meg.6.  A Bizottság szolgálatainak a program alapján, a közösen megállapított módszertan szerinti számításai azt jelzik, hogy a strukturális többlet (vagyis az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított többlet) a GDP 3½ %-os 2005. évi csúcsértékéről 2006-ban a GDP körülbelül 2¾ %-ára csökken, mielőtt ezután a GDP 3¼ %-ára emelkedne. A strukturális helyzet 2005 és 2006 közötti csökkenése, amikor a kibocsátási rés a 2005. év enyhén negatív értékéből 2006-ban enyhén pozitívba vált, nagy mértékben jelzi a 2005. év kivételesen magas bevételeinek 2006. évi várható normalizálódását.7.  A program a programidőszakra a GDP 1½ és 2½ %-a közötti strukturális egyenleget (figyelembe véve a fent említett Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszakot) céloz meg. Ezen értékelés vonatkozásában ezt tekintik a program középtávú célkitűzésének.8.  Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. ½ %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és érezhetően szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszútávú átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokolthoz képest. A program ismerteti, hogy a Paktum követelményeihez képest a középtávú célkitűzések jóval szigorúbbak a gyors adósságcsökkentésen keresztül megvalósuló, hosszú távon fenntartható, rendezett államháztartás alapjainak lefektetése érdekében.9.  Összességében, az aktualizálás költségvetési előrejelzéseit kockáztató tényezők a pozitív oldalon jelentkeznek, elsősorban azért, mert a GDP növekedés a várthoz képest magasabban alakulhat, valamint a 2007-re és 2008-ra feltételezett alacsony szintű GDP növekedés miatt. Emiatt a GDP növekedése és a költségvetés ezekben az években a programban előrejelzettekhez képest jobban alakulhat. Negatív kockázatnak tekinthető a reál állami fogyasztás növekedésének korlátozására irányuló célnak való megfelelés, mivel a korábbiakban változó eredmények születtek.10.  Figyelembe véve valamennyi, a költségvetési célokat veszélyeztető tényezőt, a programban bemutatott költségvetési stratégia elégségesnek tűnik a programban meghatározott középtávú célkitűzésnek a programidőszak egésze alatti, széles sáv melletti fenntarthatóságához. A program továbbá elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a hiánynak a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékét egyik évben sem. Tekintettel a középtávú célkitűzéseiket már elért országokra vonatkozó követelményre, amely szerint konjunktúra idején el kell kerülni a prociklikus államháztartási politikát, 2005 és 2010 között a strukturális hiány eltérése a GDP 0,3 százalékpontjának felel meg, 2005 és 2006 közötti 0,8 százalékpontnyi eséssel, amikor az enyhén negatív kibocsátási rés enyhén pozitívvá válik. Figyelembe véve a 2005. év kivételesen magas bevételeit, a 2006. év költségvetési csomagját és a kibocsátási rés kiszámításához társuló bizonytalanságokat, Dánia államháztartási politikája nem mutat prociklikus jegyeket.11.  A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek 2007. tavaszától történő újbóli besorolása (ekkor jár le a 2004. márciusi Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszak) nem változtat jelentősen ezen az értékelésen. Összefoglalva, a költségvetési egyenleg helyzete rendezett és a költségvetési stratégia jó példa a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.12.  A bruttó adósság 2005-ben a GDP 36 %-át tette ki, ami már most is jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaszint alatt van. Az aktualizálás szerint az adóssághányad a programidőszak alatt tovább csökken, és 2010-ben a GDP 21½ %-án áll meg. Elsősorban a nagyobb elsődleges többletek miatt mindez az előző aktualizáláshoz képest gyorsabb adósságcsökkenést jelent.13.  Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Dánia alacsony kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenleg jóval a 60 %-os referenciaérték alatti és az előrejelzési időszak egésze alatt a referenciaérték alatt marad. A fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket, beleértve a nyugdíjkiadások visszaszorítását és az eszközök felhalmozását, az államháztartási politika középpontjába állító stratégia pozitívan járul hozzá az államháztartás hosszútávú alakulásához. A költségvetési egyenleg jelenleg rendkívül kedvező helyzete hozzájárul az népességelöregedés költségvetésre gyakorolt előrevetített hatásának korlátozásához, valamint a középtávú költségvetési tervek összhangban állnak az államháztartás fenntarthatóságának alacsony kockázataival.14.  Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Különösen, Dánia tiszteletben tartja középtávú célkitűzését. Ugyanakkor, nem határoztak meg új intézkedéseket a foglalkoztatásnak a munkaerő megközelítőleg 2 %-ában feltételezett, 2010-re történő emelésére.15.  Dánia Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. október 26-án küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújított lisszaboni stratégia keretében, a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: i. az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása érdekében a munkaerő-kínálat javítása és ii. az állami szektor hatékonyságának javítása. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései tartalmazzák. A konvergenciaprogramban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel.16.  AjánlásA TANÁCS VÉLEMÉNYEaz 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia aktualizált, 2005–2010-re szóló konvergenciaprogramjárólAZ EURÓPA I UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[3], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság ajánlására,a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:17.  [2006. január 24]-én a Tanács megvizsgálta Dániának a 2005–2010. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergencia programját. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét. A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok (különösen a világ és az EU GDP-jének előrejelzett növekedését egyes évekre vonatkozóan). A dán program nem határoz meg kimondottan a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó, a magatartási kódex értelmében vett középtávú célkitűzést (KTC).18.  Az elmúlt évtized alatt a GDP növekedése átlagosan 2 százalékos volt, miközben az infláció nagyjából követte az euro-övezet inflációját. A foglalkoztatás növekedése az utóbbi években felgyorsult, és a munkanélküliség közelíti az elmúlt évtized legalacsonyabb szintjét. A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv szerint 2006-ban 2,4 %-os, a programidőszak fennmaradó részében pedig átlagosan 1,6 %-os reál-GDP növekedést terveznek. A jelenleg rendelkezésre álló információk értékelései alapján ez a forgatókönyv óvatos feltételezéseken alapul, különösen 2007-re és 2008-ra vonatkozóan. A program inflációval kapcsolatos tervei reálisnak tűnnek.19.  2005. február 17-i véleményében a Tanács jóváhagyta a Dánia konvergenciaprogramjának 2004. évi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. Tekintettel a 2005. év költségvetésének végrehajtására, a 2004. évi aktualizálás 2005-re a GDP 2,2 %-át kitevő általános költségvetési többletet célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 3,6 %-os többletet vetít előre, a GDP hasonló növekedési kilátásai mellett. Összegezve, a bevételek a vártnál jobban alakultak, beleértve a nyugdíjalapok hozamadójából, és a gáz-és olajkitermelésből származó bevételeket, illetve, a kiadások visszafogottan alakultak.20.  A költségvetési stratégia a programidőszak alatt átlagosan 1½ % és 2½ % közötti strukturális többletek fenntartását célozza, maga után vonva az állami adóssághányad meghatározott csökkentését a lakosság elöregedésével járó hatások ellensúlyozása érdekében. A stratégia a kiadások megszorításán alapul, megcélozva a reál állami fogyasztás éves 0,5 %-os szintű növekedésének megőrzését, az adók befagyasztásának fenntartását, valamint a helyi önkormányzatok kiegyensúlyozott költségvetésének megkövetelését. Az aktualizálás előrevetíti az általános költségvetési többlet csökkenését a GDP 3,6 %-os 2005. évi szintjéről, 2006-ban 3,1 %-ra, és 2007-ben 3,2 %-ra, majd a programidőszak végére enyhén a GDP 2,9 %-ára csökken. Az általános költségvetés becsült többletei a jelen aktualizálásban feltűnően magasak a megelőző aktualizáláshoz képest, miközben a GDP előrejelzett növekedése hasonló.21.  A program a programidőszakra a GDP 1½ és 2½ %-a közötti strukturális egyenleget (figyelembe véve a fent említett Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszakot) céloz meg. Ezen értékelés vonatkozásában ezt tekintik a program középtávú célkitűzésének. Strukturális értelemben (vagyis az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított értelemben) a többlet 2006-ban a 2005. évi GDP 3,6 %-áról körülbelül a GDP 2¾ %-ára esik, mielőtt ezt követően a GDP 3¼ %-os szintjén állapodna meg. Ugyanakkor a 2006-ra várható, a GDP 0,8 százalékpontjának megfelelő javulás tükrözi a nyugdíjalapokból befolyt adóbevételek normalizálódását, amelyek 2005-ben kivételesen magasak voltak.22.  Mivel a programban foglalt középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. ½ %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és érezhetően szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszútávú átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokolthoz képest. A program ismerteti, hogy a Paktum követelményeihez képest a középtávú célkitűzések jóval szigorúbbak a gyors adósságcsökkentésen keresztül megvalósuló, hosszú távon fenntartható, rendezett államháztartás alapjainak lefektetése érdekében.23.  Összességében, az aktualizálás költségvetési előrejelzéseit kockáztató tényezők a pozitív oldalon jelentkeznek, különösen azért, mert a GDP növekedés a várthoz képest magasabban alakulhat, elsősorban a 2007-re és 2008-ra feltételezett alacsony szintű GDP növekedés miatt. Emiatt a GDP növekedése és a költségvetés ezekben az években a programban előrejelzettekhez képest jobban alakulhat. Negatív kockázatnak tekinthető a reál állami fogyasztás korlátozásra irányuló célnak való megfelelés, mivel a korábbiakban változó eredmények születtek.24.  A kockázatértékelés tekintetében a programban költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak egészén át fenntartsák a program középtávú célkitűzéseit. Továbbá, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket egyik évben sem. A 2005. évre becsült többlet kivételes méretét is figyelembe véve a programban foglalt államháztartási politika irányvonala szintén összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktummal abban az értelemben, hogy konjunktúra idején nem tekinthető prociklikusnak. A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek 2007 tavaszától történő újbóli besorolása (ekkor jár le a 2004. március 2-i Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszak) évente a GDP kb. 1 %-ával fogja csökkenteni a dán többleteket, azonban jelentősen nem változtat ezen az értékelésen. Összefoglalva, a költségvetési egyenleg helyzete rendezett és a költségvetési stratégia jó példa a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.25.  Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben a GDP 36 %-a volt, ami jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad mintegy 14 százalékponttal csökken a programidőszak folyamán.26.  Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében a Dánia alacsony kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenleg jóval a 60 %-os referenciaérték alatti és az előrejelzési időszak egésze alatt a referenciaérték alatt marad. A fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket, beleértve a nyugdíjkiadások visszaszorítását és az eszközök felhalmozását, az államháztartási politika középpontjába állító stratégia pozitívan járul hozzá az államháztartás hosszútávú alakulásához. A költségvetési egyenleg jelenleg rendkívül kedvező helyzete hozzájárul a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt előrevetített hatásának korlátozásához, valamint a középtávú költségvetési tervek összhangban állnak az államháztartás fenntarthatóságának alacsony kockázataival[4].27.  Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2010 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Különösen, Dánia tiszteletben tartja középtávú célkitűzését. Ugyanakkor, nem határoztak meg új intézkedéseket a foglalkoztatásnak a munkaerő megközelítőleg 2 %-ában feltételezett, 2010-re történő emelésére.28.  Dánia Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. október 26-án küldtek meg a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést célzó, megújított lisszaboni stratégia keretében, hangsúlyozza a munkaerő-kínálat javítását az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása, valamint az állami szektor hatékonyságának javítása érdekében. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései tartalmazzák. A konvergenciaprogramban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel.A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |Reál-GDP (%-os változás) | KP 2005. november | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |COM 2005. november | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |HICP-infláció (%) | KP 2005. november | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |COM 2005. november | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | nincs adat | 1,6 |Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. november2 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |COM 2005. nov.6 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november2 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | nincs adat | -0,4 |Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |COM 2005. november | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |COM 2005. november | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | nincs adat | 4,4 |Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november2 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |COM 2005. november | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november2 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | nincs adat | 2,3 |Strukturális egyenleg3 (a GDP %-ában) | KP 2005. nov.4 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |COM 2005. nov.5 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |COM 2005. november | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | nincs adat | nincs adat |KP 2004. november | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |Megjegyzések: 1A költségvetési előrejelzések nem tartalmazzák a 2004. március 2-i, a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló Eurostat határozat – amelyet a 2007. évi értesítésig kell végrehajtani – hatásait. E hatást is figyelembe véve, az általános költségvetési egyenleg 2004-ben a GDP 1,3 %-a, 2005-ben 2,7 %, 2006-ban 2,1 %, 2007-ben 2,2 %, 2008-ban 1,7 %, 2009-ben 1,9 % lenne, miközben a bruttó államadósság 2004-ben a GDP 43,5 %-a, 2005-ben 36,8 %, 2006-ban 32,9 %, 2007-ben 30,1 %, 2008-ban 27,7 % és 2010-ben 22,7 % lenne. 2A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 3Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan a megelőző sorokhoz). 4Egyszeri és más átmeneti intézkedések a programból (2004-ben és 2005-ben a GDP 0,2 %-a, 2006-ban és 2007-ben 0,3 %; valamennyi a hiány csökkentésére irányul). 5Egyszeri és más átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéséből (2004-ben és 2005-ben a GDP 0,2 %-a, 2006-ban és 2007-ben 0,3 %; valamennyi a hiány csökkentésére irányul). 6A 2004–2007 közötti időszakra vonatkozóan 1,9 %-os, 2,1 %-os, 2,1 %-os és 2,1 %-os becsült potenciális növekedés alapján. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. AZ 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”[3] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. AZ 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] A hosszútávú fenntarthatóság részleteit a Bizottság szolgálatai által a programról elvégzett technikai értékelés tartalmazza, amely a következő honlapon jelenik meg: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm